Foto:
Magazin
Danas se obeležava DAN POBEDE I DAN EVROPE: Evo zbog čega je 9. maj bitan i šta svet slavi!
Devetog maja 1945. kapitulacijom nacističke Nemačke okončan je Drugi svetski rat u Evropi i taj datum se od tada obeležava kao Dan pobede. Deveti maj se slavi i kao Dan Evrope.
Bezuslovnu kapitulaciju Nemačke u Berlinu je nešto iza ponoći, u noći između 8. i 9. maja 1945. potpisao feldmaršal Vilhelm Kajtel, u ime Sovjetskog Saveza potpisnik je bio maršal Georgij Žukov, a u ime zapadnih saveznika britanski vazduhoplovni general Artur Teder.
Time je formalno završen Drugi svetski rat u Evropi, ali su ostaci nemačkih trupa i njihovih saveznika još nekoliko dana pružali otpor, a u Jugoslaviji je to potrajalo do 15. maja.
Informer
Datum koji predstavlja službeni završetak Drugog svetskog rata jeste 2. septembar, kada je na američkom bojnom brodu Misuri u Tokijskom zalivu Japan potpisao kapitulaciju, nakon što su SAD bacile atomske bombe na Hirošimu i Nagasaki.
U ratu koji je trajao nešto manje od šest godina, našla se 61 država i oko 110 miliona vojnika.
Procene govore o 50 do 80 miliona poginulih, od toga je civila bilo između 38 i 55 miliona.
Državna komisija bivše Jugoslavije svojevremeno je objavila da je u ratu poginulo 1.706.000 osoba, među njima više od 300.000 boraca.
Georgijevska lenta - simbol pobede nad fašizmom
Simbol pobede nad fašizmom, crno-narandžasta lenta, obeležje je hrabrosti, viteštva, vrline i pobede. Na istoku Ukrajine i na Krimu ona simbolizuje otpor. U Srbiji georgijevska lenta, najprepoznatljiviji amblem Dana pobede, jeste i simbol jedinstva sa ruskim narodom. Preteča Georgijevske lente je orden Svetog Velikomučenika Georgija Pobedonosca, koji je ustanovila carica Katarina Velika davne 1769. godine. Ona je odredila boje ordena — crnu i narandžastu. Orden svetog Georgija bio je najviše odlikovanje za vojničke vrline. Sovjetske vlasti ukinule su sva odlikovanja carske Rusije, ali se Georgijevski krst, posle raspada SSSR-a, ponovo vraća kao najviše vojničko odlikovanje u Ruskoj Federaciji. Georgijevska lenta postala je simbol ne samo junaštva vojnika koji su učestvovali u Velikom otadžbinskom ratu, on je simbol borbe protiv Fašizma u celom svetu. U nedelji koja prethodi Danu pobede, može se videti u svim evropskim gradovima, na ulicama Njujorka, pa i širom Srbije.
Dan Evrope
Deveti maj obeležava se i kao Dan Evrope, jer je tog dana 1950. godine ministar spoljnih poslova Francuske Robert Šuman objavio deklaraciju kojom je pozvao na uspostavljanje novog poretka u kojem ne bi bilo mesta za sukobe među evropskim zemljama.
Suština njegove ideje bila je u uspostavljanju zajedničkih tela, tačnije odnosa, najpre u proizvodnji i distribuciji uglja i čelika kao temelja industrijske snage.
Naredne godine osnovana je Evropska komisija za ugalj i čelik, koja je vremenom prerasla u Evropsku ekonomsku zajednicu, da bi četiri decenije kasnije, 1991. u holandskom gradiću Mastrihtu bila proglašena Evropska unija.
Evropski savet je 1955. godine u Milanu odlučio da se dan objavljivanja Šumanovog plana, 9. maj, obeležava kao Dan Evrope.