Foto:
Magazin
ODBIJAJU DA NOSE MASKU! Istraživanja pokazala koji TIPOVI LJUDI se ne pridržavaju OVOG PROPISA!
Nošenje maske je važna mera za zaštitu od virusa, ali uprkos tome, neki se protive. Brazilsko istraživanje otkrilo je da ljudi koji odluče da ne nose masku ne samo da izlažu riziku druge oko seb, već uživaju u antisocijalnom ponašanju, piše "E-Tajms".
Istraživači su analizirali obrasce ponašanja oko 1.500 ljudi starih između 18 i 73 godine u Latinskoj Americi. Ispitanici su prošli nekoliko psiholoških testova, a uočeno je da među njima postoje dve kategorije - asocijalne osobe sa isključivim stavovima i često neprijateljski raspoložene i popustljive, koje su spremniji za razgovor i saradnju.
Informer
- Oni iz grupe asocijalnih odbijaju da nose i masku, a dele i druge zajedničke osobine poput uverenja da su uvek u pravu i sami sebi dovoljni. Nekima od njih je tokom studije dijagnostikovan antisocijalni poremećaj ličnosti, a to bi moglo da pomogne zdravstvenim radnicima da primene druge tehnike edukacije o zaštiti od virusa - navodi se u studiji.
Štite prirodu
Novi život starim farmerkama
Poznati brend "Levi's" pridružio se drugim brendovima za zaštitu prirode i najavio kampanju u kojoj će kupcima "osvežavati" stare farmerke da bi se smanjila preterana proizvodnja i bacanje odeće.
Kako piše američki "Vog", svaki komad farmerica pomoću sređivanja šavova i dodavanja zakrpa dobija novi dizajn i novi život.
- Volite ono što nosite i živite s tim što duže - rekao je Ričard Haren iz "Levi'sa" predstavljajući novi projekt kompanije.
On je objasnio da se od starog para farmerica može skrojiti i potpuno novi odevni predmet, na primer suknja, prsluk ili šešir, a po želji i torba. Informer
- Sve više modnih brendova pronalazi put do održivog dizajna i načine da smanji otpad i gomilanje kolekcija. Ovde je reč o materijalu koji se vremenom i nošenjem lako uništi, a nadogradnja je jednostavna i praktična - dodao je Haren za "Vog".
Pitam se, pitam
Ajfelova kula zimi niža za 15 cm
Zaštitni znak Francuske i Pariza, Ajfelova kula visoka je 300 metara, a kako je izgrađena od čelika, njena visina tokom godine varira.
Tokom zime, na nižim temperaturama, metal se skuplja pa se i sama kula "smanji" za oko 15 centimetara. Tokom leta dešava se suprotno, ona "poraste" za oko 17 centimetara.
Taj fenomen poznat je kao termoelastični efekat.
Kada je kula sagrađena, 31. marta 1889. godine, bila je najviša građevina na svetu narednu 41 godinu. Po visini ju je prestigla Krajslerova zgrada, sagrađena 1930. godine u Njujorku.