Foto:
Planeta
RTCG: Abazović ima manje od dva meseca da formira vladu
Navodi se i da u Crnoj Gori nema propisa koji bi predsedavajućeg Skupštine Strahinju Bulajića mogao da natera da sazove sednicu parlamenta. Mogućnost da neko od potpredsednika sazove sednicu praktično je isključena članom 89 Ustava Crne Gore koji propisuje:
“Potpredsednik zamenjuje predsednika Skupštine u vršenju poslova kada je on sprečen ili kada mu on poveri da ga zamenjuje”. Informer
Trenutna situacija u Crnoj Gori je takva da nije osnovano pretpostaviti da bi, u slučaju da mandatar Dritana Abazović sastavi manjinsku vladu, Bulajić zakazao sednicu parlamenta na kojoj bi ona mogla biti izglasana, navodi se.
Prema Ustavu Crne Gore, naime, mandatar ima rok od 90 dana da predloži vladu, a ako u tom roku vlada ne bude izabrana, Skupština se raspušta. Takođe, prema Ustavu, rok za izbor vlade teče od dana kada mandatar dobije mandat za sastav vlade od Predsednika.
Budući da je predsednik Crne Gore Milo Ðukanović, podseća portal, mandat Abazoviću dao 3. marta, ako on u narednih manje od dva meseca ne formira vladu, predsednik, po Ustavu, ukazom raspušta Skupštinu, a izbori se raspisuju prvog narednog dana nakon toga.
To, prema ovom tumačenju praktično znači, da ako vlada ne bude formirana u zadatom roku, parlament će biti raspušten 3. juna, a vanredni parlamentarni izbori mogu biti raspisani za avgust ili septembar.
"Ukoliko se u naredna dva meseca ne izglasa vlada, Predsednik države bi trebao da raspiše parlamentarne izbore, ukoliko on odredbu Ustava bude protumačio kao imperativnu, iako nigde ne piše ''mora''", kaže za RTCG potpredsednica Skupštine Branka Bošnjak.
Ona je ukazala na mogućnost da Abazović vrati mandat ukoliko proceni da ne može da sastavi vladu, tj. da dobije potrebnu podršku i time ostavi vreme do 3 juna, da eventualno neko drugi dobije mandat za sastavljanje vlade do tog roka, uz, naravno, povjrenje najmanje 41 poslanika.
"Mislim da bi u ovom haotičnom političkom ambijentu, globalnim izazovima usled rata u Ukrajini, te sve težeg ekonomskog stanja bilo najbolje da dobijemo neku ''vladu nacionalnog spasa'', najširu moguću sa svim političkim akterima u Skupštini, koja bi imala jasnu evropsku platformu, koja bi odblokirala institucije sistema i pripremila izborno zakonodavstvo za fer izbore koje bi svi prolitički akteri priznali", kaže Bošnjak.
Navela je i da Ustav Crne Gore ne prepoznaje ni manjinsku, ni tehničku, ni vladu nacionalnog spasa, samo prepoznaje vladu, a kakva će ta vlada biti zavisi od njenog cilja i kko će joj biti akteri.