Foto: Shutterstock
Vesti
Kako đaka prvaka pripremiti za prve školske dane: Evo šta budućem školarcu ne smete nikako da kažete
Ponovo se deca navikavaju na buđenje u sedam ujutru umesto u podne tokom leta, to je i period velikih promena kod dece, sa puno stresa za roditelje. Zbog toga je od suštinskog značaja da roditelji pruže podršku svojoj deci, ali i da pronađu pravi balans između motivacije i pritiska.
Roditelji igraju ključnu ulogu u pripremi đaka prvaka, a jasno definisan dnevni raspored može pomoći detetu da se oseća sigurnije i spremnije za nove izazove. Uspostavljanje navike pripreme školskih stvari svako veče, izbor odeće za naredni dan i razgovor o tome šta ga sutradan očekuje u školi koja ove godine počinje 2. septembra dosta može pomoći detetu da se oseća spremno i motivisano za prve dane u đačkoj klupi.
Informer
Od 1. septembra roditelji prvaka često prve spektakl, pričaju o njemu kao da je to životna prekretnica. To jeste veliki dan, ali dete nikao ne treba da oseti da nešto krupno i veliko sprema u njegovom životu, jer ako školu dožive kao nešto strašno, kako će je onda zavoleti? Roditelji tako treba da smanje stres i tenziju, ili da bar ne dozvole da to deca vide i osete, jer to sve može da ih zbuni i odbije od škole. Zato je veoma važno određene reči i ponašanje izbegavati.
Ne govorite detetu "ovo moraš" i "ovo ne smeš"
Roditelji često iz najbolje namere, koriste fraze poput "moraš da budeš najbolji" ili "moraš da imaš sve petice". Iako ove rečenice dolaze iz želje da dete uspe, one mogu stvoriti suprotan efekat - osećaj pritiska i straha od neuspeha.
Marica Živković, psiholog sa dugogodišnjim iskustvom ističe u razgovoru za "Blic" da je važno da deca razumeju da učenje nije takmičenje, već proces sticanja znanja koje će im pomoći da bolje razumeju svet oko sebe.
- Najvažnije je da roditelji izbegavaju stvaranje dodatnog pritiska na decu, posebno kroz reči poput "moraš" ili "ne smeš". Oni često nesvesno postavljaju visoka očekivanja, što može dovesti do stresa i anksioznosti kod deteta. Umesto toga, važno je da dete stekne radne navike i shvati da je učenje deo njegovog života, a ne nešto što mora da bude savršeno ili najbolji - govori ona za "Blic".
Osim fizičke pripreme, neophodno je i psihološki pripremiti dete za školu.
- Razgovarajte sa detetom o njegovim očekivanjima, nadama, ali i strahovima vezanim za školu. Ohrabrite ga, ističući da je normalno osećati se pomalo nervozno pred nešto novo. Pružite mu podršku i uverite ga da ste tu za njega, bez obzira na sve - kaže Živković za "Blic".
Ona ističe da đaci prvaci u školi prolaze kroz značajne promene i potrebno im je pružiti podršku, a ne stvarati pritisak.
- Roditelji treba da izbegavaju upoređivanje sa drugom decom ili postavljanje nerealnih ciljeva. Takođe, važno je da ne forsiraju perfekcionizam, jer neuspeh je deo života i nešto iz čega se može učiti - kaže ona za "Blic."
Prema njenim rečima, deca u prvom razredu osnovne škole nemaju ocene, ali roditelji često upadaju u zamku poređenja sa drugom decom.
- Izbegavajte komentare poput "pogledaj šta je on uradio" ili "kako si ti to uradio u poređenju s njim". Fokusirajte se na napredak vašeg deteta i podržite ga u izazovima, bez stvaranja dodatnog pritiska - kaže ona za "Blic".
Učite kroz igru
Stvaranje radnih navika kod deteta je ključno, ali to ne bi trebali raditi kroz stalno ocenjivanje i poređenje sa drugima.
- Umesto toga, fokusirajte se na uspostavljanje rutine – u isto vreme, na istom mestu, i kroz iste korake. Na ovaj način, dete će naučiti da je učenje deo svakodnevnog života, a ne nešto što treba raditi samo zbog ocena - kaže Živković.
Informer
Ističe da je učenje kroz igru je najbolji način da dete usvoji osnovna znanja. To se postiže svakodnevnim aktivnostima, kao što su čitanje priča ili igre sa brojevima i slovima, dete će lakše savladati osnove koje će mu kasnije pomoći u školi. Ovaj pristup ne samo da razvija kognitivne sposobnosti, već i stvara pozitivne asocijacije vezane za učenje.
- Deca predškolskog uzrasta, kao i oni koji kreću u školu, mogu kroz igru i zabavu da usvoje osnovna znanja. Čitanje, učenje brojeva i slova, sve to može biti deo svakodnevnih aktivnosti bez osećaja obaveze. Tako se dete prirodno uvodi u školski život - kaže Živković.