Foto:
Vesti
NEBOJŠA BAKAREC: Ekološka renesansa Beograda!
Ovakav set ekoloških odluka se nikada nije pojavio u Skupštini grada, to pouzdano znam zbog toga što sam gradski odbornik već 13 godina. U poslednjim godinama vidan je ekološki bum u Beogradu, ali i u Srbiji. Moramo da budemo ponosni na sve što je urađeno u oblasti životne sredine u poslednjih 9 godina. Prethodne vlasti u ekologiju nisu uložile ništa. Tada je DS na čelu sa Tadićem, Đilasom i Jeremićem samo zagađivala javni prostor svojom pljačkom, i opštom destrukcijom Srbije. Za životnu sredinu ih je bilo briga, i za zagađenje vazduha, voda, zemljišta. Obaveze za pristupanje EU su prihvatali samo deklarativno. Umesto da čiste Srbiju, počistili su budžete Beograda i Srbije! Tako je nastao skandal epskih razmera kada je Beograd u doba Đilasa, i zbog Đilasa, došao na rub dužničkog ropstva sa dugom od 1,2 milijarde evra. Istovremeno tada je gradonačelnik Đilas je postao bogatiji za pola milijarde evra!
Ekologija direktno utiče na zdravlje. Kada već pominjem zdravlje, setimo se da je Srbija zahvaljujući predsedniku Vučiću i SNSu, ostvarila vrhunske, svetske rezultate u borbi protiv epidemije i u vakcinaciji. Trenutno je vakcinisano preko 52 odsto građana Beograda. A u Institutu Torlak je počela proizvodnja vakcina. Taj isti Torlak je bio predviđen za gašenje u doba Tadića i Đilasa.
Spalionica
Ova vlast je rešila problem deponije Vinče, što je civilizacijski važno za Beograd. Sproveli smo procedure u skladu sa svim pravilima EU i pod kontrolom Svetske banke. Deponija će biti potpuno zatvorena, uređena, već je sanirana, rade se ogromne betonske brane zbog toga što je deponija pretila da se sruči u Dunav. Smeće će se spaljivati i reciklirati, i više neće biti primitivnog odlaganja smeća. To će biti spas za Beograd, za građane Grocke, za podzemne vode i za Dunav. Računi građana Beograda će ostati isti. Građani neće plaćati ni dinara više zbog takse za spaljivanje smeća, zbog toga što su umanjene dve stare takse. Kritičari spalionice u Vinči namerno kriju činjenicu da u EU postoji 400 spalionica u 23 zemlje. Samo u Beču postoje tri spalionice čiji je kapacitet 700.000 tona, skoro duplo veći kapacitet nego u Vinči. Jedna od tih spalionica je u centru Beča i nema štetnih posledica. Deponija Vinča je u poslednjih 50 godina emitovala četiri milijarde kubika metan gasa u atmosferu. Uradili smo novu deponiju sa postrojenjem za preradu otpadnih voda, a metan gas se koristi za zagrevanje Beograda. Završen je toplodalekovod od deponije Vinča do toplane na Konjarniku u koji je uloženo 24 miliona evra. Licemerno je što Đilas danas kritikuje spalionicu u Vinči. Đilas ima amneziju, zaboravio je da vlada čiji je on bio ministar za NIP, 2007. donela odluku o rešavanju problema Vinče, ali su bili nesposobni da sprovedu odluku. Ineče, ono NIP je značilo - NIšta za Srbiju, Profit Đilasu! Đilas ima amneziju da je upravo on 2011. doneo odluku da se napravi spalionica, ali sa destruktivnim posledicama. Srećom i on je bio nesposoban da sprovede odluku. Da je Đilas sproveo svoju nameru da zaduži grad Beograd za 179 miliona evra, za potrebe gradnje spalionice, tada bi svako domaćinstvo Beograda godišnje plaćalo 127 evra. Đilas bi tako zadužio bi svako beogrdasko domaćinstvo gugom od 3.800 evra, tokom perioda od 30 godina.
Fabrike za preradu otpadnih voda
U ovom trenutku su završena 3 projekta fabrika za preradu otpadnih voda - u Batajnici, u Ostružnici, i Obrenovcu. Projekat za četvrtu fabriku za preradu voda, na teritoriji opštine Grocka, biće uskoro dovršen. Najveća fabrika za preradu otpadnih voda će biti u Velikom selu, opština Palilula. Taj projekat je u toku, finansira ga Vlada Republike Srbije, a njegova vrednost je preko 285 miliona evra. Time ćemo rešiti problem otpadnih voda na teritoriji grada Beograda. Nasleđe svih prethodnih vlasti je to da Grad Beograd svoju kanalizaciju izliva direktno u Savu i Dunav. Postoji više od sto direktnih ispusta kanalizacije u Savu i Dunav. Kada završimo postrojenje u Velikom selu, ukinućemo 80 takvih ispusta, a kada završimo i ove druge fabrike, ukinućemo sve ispuste kanalizacije, i prerađivaćemo otpadne vode. Ekstremno je važno i to što je raspisan tender za izgradnju kanalizacije na levoj obali Dunava, odnosno za izgradnju prečistača za preradu otpadnih voda. Uslediće još dva tendera, između ostalog tender za izgradnju same kanalizacije na levoj obali Dunava, vrednosti 50 miliona evra, od čega 35 miliona daje Evropska investiciona banka, a 15 miliona evra Grad Beograd. Time ćemo definitivno rešiti problem na levoj obali Dunava, gde će građani dobiti kanalizaciju. Ono što je još važnije, sve tamošnje otpadne vode će biti prerađivane i u Dunav će ići čiste. Đilas po ovom pitanju nije uradio ništa, osim korupcije. Setimo se samo afere „Interceptor“ koja je oštetila Grad za preko 20 mil evra.
Čist vazduh
Usvojili smo Plan za kvalitet vazduha u Beogradu, koji se donosi za narednih deset godina. Imaćemo 43 mere protiv zagađenja vazduha. Poslednje dve godine Grad je kupio 25 novih cisterni, tako da danas ukupno 50 cisterni pere ulice. Ove godine Grad će kupiti još četiri cisterne na gas i deset elektročistilica. Beograd će kupiti sto novih autobusa na gas za gradski prevoz. U skladu sa odlukom Grada da ubuduće sva vozila u komunalnom sistemu budu na prirodni gas, hibridna ili električna. Ove godine će biti kupljeno 25 novih mernih stanica zagađenja. Grad Beograd će u okviru projekta „pametan grad” obezbediti 250 lokacija sa mernim mestima na kojima će građani preko aplikacije moći da se obaveste o stanju zagađenja. Što se dugoročnih mera tiče, u narednih 5 godina Grad će kupiti 500 autobusa na prirodni gas i izgradićemo još 50 novih kilometara tramvajske mreže. Izgradićemo dva tunela u gradu, posebno onaj od Karađorđeve do Pančevačkog mosta kojim se smanjuje zagađenje za 8 odsto u centru grada, a za 14 odsto se smanjuje saobraćaj. Grad će uskoro izgraditi novih 110 kilometara biciklističkih staza. Grad Beogar će uvesti i sistem javnih bicikala koji će takođe biti realizovan uskoro. Zatim će uslediti gašenje kotlarnica i individualnih ložišta uz subvencije, izgradnja novih pešačko-biciklističkih staza, umanjenje doprinosa za građevinsko zemljište za one koji budu gradili energetski efikasne zgrade, postavljanje 120 javnih punjača za električne automobile, i gasifikacija čitave teritorije Beograda. Đilas i DS po ovom pitanju nisu uradili ništa, osim što su kpovali stotine preskupih dizel autobusa, po cenama znatno višim od cena domaćih proizvođača, čime je grad oštećen za 11 miliona evra.
Zelenilo
Grad Beograd je u poslednjim godinama zasadio stotine hiljada stabala. Otvoren je novi park u Beogradu na vodi. Rekonstruisan je ogromni park Ušće, kao i desetine drugih parkova. Beograd će u avgustu usvojiti fantastični plan za linijski park, kojim će potpuno biti promenjen izgled velikog dela centralnog dela priobalja Beograda. Sa druge strane drvomorac Đilas je na Bulevaru potamanio 400 stoletnih stabala platana, a Beograd je u aferi Bulevar oštećen za 6 mil evra, za šta je u toku sudski proces protiv Đilasovog menadžera Bijelića.
Akcioni planovi za zeleni grad i održivu energiju i klimu
Ovi planovi su osnov daljeg razvoja Beograda, pre svega u pogledu ekologije i razvoja životne sredine. Deo akcionog dokumenta tiče se i proizvodnje i racionalne potrošnje energije, i celokupnog strateškog planiranja razvoja Beograda na polju ekologije. Takođe, ovi akcioni planovi se bave i tretmanom otpadnih voda i otpada uopšte, razvojem zelenih površina. U oba dokumenta se nalaze konkretni projekti koji treba da se realizuju u narednom periodu. Radi se o investicijama od 5,2 milijarde evra za period od 10 godina, sa idejom da se polovina tog novca investira u narednih pet godina. Planom je predviđeno da se oko 770 miliona evra investira u tretman otpadnih voda, 300 miliona evra u energetsku efikasnost, 100 miliona na ozelenjavanje i podizanje procenta površina pod šumom na 20 odsto, 40 miliona za gradnju linijskog parka i razvoj zelenih površina, koje će omogućiti zdraviji život u prirodi na moderan način.
Ovakvi planovi su bili misaona imenica za prethodne vlasti, pogotovo Đilasa. Jedini akcioni „ekološki“ plan Đilasa, 2009. godine, je bilo etničko čišćenje nad Romima, kojima je Đilas srušio hiljade domova, i onda ih potrpao u kontejnere, a sve za račun drugog tajkuna. Tako je Đilas poimao ekologiju. Pre početka sednice dečiji hor „Kolibri“ je otpevao pesmu o Beogradu. To su bila naša divna deca, naša budućnost, naši Kolibrići.. Od te dece, od onih koji su bili rođeni u periodu od 2008. do 2013. Đilas je sramno otimao, otimao je na dečijim dodacima, na socijali, na naknadama trudnicama i porodiljama, otimao je roditeljima dece koja su tada išla u vrtiće. A on je u tom periodu volšebno „stekao“ 619 miliona evra. I Onda Đilas ima obraza da tokom svog bednog performansa ispred Skupštine grada, pita gradsku vlast: „Gde su pare?“. Pa kod tebe su pare Đilase, ti si zadužio Beograd za 1,2 milijarde evra, a ti istovremeno „zaradio“ 619 miliona evra trgujući epp maglom! Kako te nije sramota da pitaš gde su pare Đilase? Na svojoj sramnoj konferenciji za štampu Đilas je izgovorio stravičnu laž da je „Grad Beograd prošle godine potrošio tri puta više novca u odnosu na 2012. godinu, i to kako bi se isplatili zaposleni u Srpskoj naprednoj stranci, kako bi se plaćale razne studije“. Osim što je ovo bezobalna laž, to je i potpuna besmislica, jer kakve veze imaju budžeti Beograda 2012. i 2020. godine sa platama u SNSu? Nikakve! A Đilas sedam godina, dva mandata, ne dolazi na sednice. Pa šta će Đilasu mandat? Zbog čega će učestvovati na izborima 2022.? Nije koristio mandat iz 2014. godine, nije koristio mandat iz 2018. godine! Dostojevski je rekao da neki ljudi svesno zanemaruju svoju savest. To ne važi za Đilasa, on savesti nema.