OGLASIO SE VLADIMIR LEPOSAVIĆ i otkrio da li će podneti OSTAVKU!
Podeli vest
Ministar pravde, ljudskih i manjinskih prava u Crnoj Gori Vladimir Leposavić saopštio je da neće podneti ostavku i da će obavljati dužnost dokle god mu Skupština Crne Gore daje poverenje
On je u obraćanju javnosti naveo da ne negira, niti relativizuje presuđeni zločin genocida u Srebrenici i da na to nemam pravo. Obraćanje Leposavića prenosimo u celosti:
Grupa građana Nikšića organizovala je sinoć protestnu šetnju u znak podrške ministru pravde, ljudskih i manjinskih prava Vladimiru Leposaviću
07.04.2021
08:36
"Poštovani građani,
Obraćam vam se povodom Predloga za razrješenje sa funkcije ministra pravde, ljudskih i manjinskih prava koji je Predsjednik Vlade uputio Skupštini Crne Gore 06. aprila 2021. godine.
U najavi ove odluke, kao i u njenom obrazloženju, nalazi se samo jedna tačna tvrdnja, a to je da je predsjednik Vlade svim članovima pružio slobodu u radu. Iskreno sam uvažavao taj stav kao posebnu demokratsku vrijednost i prema njemu se odnosio sa punom moralnom i profesionalnom odgovornošću, postupajući u korist Vlade i građana koji su je preko svojih poslanika izabrali.
Neprijatno sam iznenađen sada iznijetom tvrdnjom da je moje javno đelovanje navodno „od početka u velikoj mjeri odstupalo od zvaničnih stavova Vlade i Sporazuma koji su 8. septembra 2020. godine potpisali lideri koalicija parlamentarne većine“. Jedna od obaveza preuzetih ovim Sporazumom glasi na „odgovorno sprovođenje svih međunarodnih obaveza“. Ovo podrazumijeva i obavezu svih članova Vlade Crne Gore da ne zaborave da nas nisu izabrali strani saveznici, već građani posredstvom svojih poslanika.
Jasno sam kazao da ne negiram niti relativizujem presuđeni zločin genocida u Srebrenici i da na to nemam pravo. Poslaničko pitanje je glasilo da li bih ja priznao zločin genocida. To pitanje je dio uobičajene, monstruozne politike DPS-a kojom se izaziva razdor i međusobno zavađanje. Bio sam svjestan da ovo poslaničko pitanje nije bilo postavljeno iz dobre namjere niti da bi doprinijelo poštovanju međunarodnih obaveza i ozdravljenju društva.
Kritika Haškog tribunala
Postavljeno je da bi se surovo manipulisalo tragičnim osjećanjima svih građana koji imaju istu nacionalnu pripadnost kao i ja. Ovo pitanje se uvijek postavlja samo ministrima i javnim funkcionerima koji su Srbi, zato što oni koji ga postavljaju posebno računaju na činjenicu da su nebrojene žrtve srpskog naroda ostale bez satisfakcije i zadovoljenja pravde. Upravo ovaj osjećaj nepravde konstantno izaziva sukobe na svim nivoima društva i sprječava istinsko pomirenje. Znajući to, smatrao sam da je nemoralno i nestručno da na ovo pitanje odgovorim neodređeno. Odogovor na ovo pitanje sam dao i kao čovjek i kao član Vlade.
Na isti način sam izrekao i svoj stav o Haškom tribunalu. Uvažavam obaveznost odluka tog suda, ali zadržavam pravo da iznesem kritički stav o njegovom radu, kao što se to uobičajeno čini u javnom govoru u svim evropskim i civilizovanim zemljama. Iznošenjem kritičkog stava, ne namjeravam da poništim važnost odluka ovog suda. Moja namjera je da osvijestim javni dijalog kako bi se prepoznala i uvažila patnja ostalih žrtava građanskog rata, a sa ciljem da se, konačno, sa tranzicione pravde pređe na istinsko pomirenje. Smatram da razlog zbog kojeg sam izrekao kritiku o radu Haškog suda ne zaslužuje da bude prećutan niti da sam tom kritikom ugrozio ugled zemlje.
Iznio sam jasan stav i stručno utemeljen komentar o onome što su drugi spremni da napuste i pri najmanjoj prijetnji ostavljajući društvu da se vječito nosi sa manipulacijama, nametanjem krivice i neprijateljstvom. Zato nemam pravo da podnesem ostavku, iako sam uvijek spreman, kao što sam to već učinio, da se izvinim svakome koga su moje riječi povrijedile.
Uostalom, neposredno nakog sjednice Skupštine, dobio sam čestitke za iskren, umjeren i stručan odgovor na zlonamjerno poslaničko pitanje. Ove čestitke sam dobio od članova Vlade, ali i od članova sve tri koalicije parlamentarne većine. Nakon toga, kada se zahuktala medijska hajka protiv mene, moje kolege i prijatelji su utihnuli i počeli da mijenjaju stavove, jedan po jedan. Ne osuđujem ih, jer sam najbolje svjedočim koliko je medijski pritisak težak. Nadam se, međutim, da će i oni razumijeti mene što neću i ne mogu da dam ostavku u divljem galopu mijenjanja stavova i situacionog morala.
Stoga, ocjena predsjednika Vlade da „ministar igra na pitanju koje se dopada određenom dijelu javnosti“ nije tačna, a nije ni primjerena. Ministar ne igra, već je založio svoje ime, profesionalni ugled, pa i sam život za ono u šta vjeruje i što shvata da je njegova dužnost kao javnog funkcionera. Suprostavio sam se DPS zlu istinom, želeći da se prekine njihova manipulacija.
Tužilački zakoni
Ostali razlozi za moje naglo razrješenje se odnose na moj komentar o zakonu o amnestiji i na moj rad na tužilačkim zakonima. Po riječima predsjednika Vlade, „oni su mi progledali kroz prste“. Budući da nisam učinio ništa nezakonito, nema potrebe da mi bilo ko gleda kroz prste. Naime, prokomentarisao sam postupak suđenja za slučaj „državni udar“ u skladu sa evropskim standardima o nezavisnosti sudstva. Ovo je potvrđeno i odbacivanjem krivične prijave koja je ovim povodom podnijeta protiv mene, iako ne bih promijenio stav o spornom sudskom postupku ni u slučaju da je tužilaštvo odlučilo drugačije.
Optužen sam i za to da sam „doveo do svađe sa međunarodnom zajednicom“ svojim radom na tužilačkim zakonima. Šefovi poslaničkih klubova pozvali su me kasno u noć, bez prethodne najave, da me upoznaju za predlogom izmjena tužilačkih zakona. Rekao sam im što i predsjedniku Vlade iste te noći – da je njihova ideja dobra, ali da je rok za usvajanje suviše kratak i da vlada tek treba da pripremi mišljenje. Nakon međusobnih konsultacija, šefovi poslaničkih klubova su se saglasali da prolongiraju rok za usvajanje ovih zakona. Od tada, Ministarstvo pravde, ljudskih i manjinskih prava je intezivno radilo na predlogu „amandmana“ i sprovođenju zahtjevnih konsultacija sa Venecijanskom komisijom, kako bi se postiglo rješenje kojim će svi biti zadovoljni. Predstavnici međunarodne zajednice koji su učestvovali u ovom poslu su mi na tome posebno zahvalili. Upravo su predlozi koje je Ministarstvo pravde, ljudskih i manjinskih prava usaglasilo sa Venecijanskom komisijom, juče proglašeni od strane potpredsjednika Vlade prihvatljivim rješenjem.
Razlozi koji su navedeni za moje razrješenje ignorišu rezultate koje je postiglo Ministarstvo pravde, ljudskih i manjinskih prava. Prethodno sam, sa svojim najbližim saradnicima, uložio nadljudske napore da se sprovedu intezivne konsultacije sa vjerskim zajednicima i poslaničkim klubovima, kako bi se, na zahtjev građana, u najkraćem roku usvojio Zakon o slobodi vjeroispovijesti, kao i da isti bude uredno i bez opstrukcija objavljen u Službenom listu, jer je samo tako mogao da stupi na snagu. Na isti način sam pristupio obavezi pripreme Temeljnog ugovora sa Srpskom pravoslavnom crkvom. Iako je nacrt tog Ugovora bio pripremljen mnogo ranije, on nije bio u potpunosti usaglašen. Predsjednik Vlade je bio upoznat sa činjenicom da je postojala opasnost da taj Ugovor ne bude sklopljen u skorije vrijeme, imajući u vidu brojne političke faktore, moguće zloupotrebe i činjenicu da spor oko čak i jedne jedine riječi može da spriječi zaključenje takvog sporazuma.
Posao usaglašavanja teksta sporazuma sam uspješno obavio, čime je predsjedniku Vlade omogućeno da zaključi Temeljni ugovor sa drugom stranom kad god to ugovorne strane požele – bez bojazni da taj sporazum, kao i novi Zakon o slobodi vjeroispovijesti, ikada može biti pravno osporen. Predsjednik Vlade je učinio presedan i javno predložio da ministar pravde, ljudskih i manjinskih direktno učestvuje u pripremi zakona koji su inače u isključivoj nadležnosti drugih resora, kao što je zakon o porijeklu imovine u nadležnosti Ministarstva finansija, a zakon o državljanstvu u nadležnosti Ministarstva unutrašnjih poslova. To sugeriše da moj rad u zakonodavnim stvarima nije bio baš tako nezadovoljavajući.
Zahvalan sam na prilici koju sam dobio 4. decembra 2020. godine da u svojstvu ministra pravde, ljudskih i manjinskih prava služim građanima i predvodim reforme u cilju uspostavljanja vladavine prava i eliminisanja sistema korupcije i kriminala koji je vladao 30 godina. Nastaviću da vršim tu dužnost dokle god mi Skupština Crne Gore daje to povjerenje", navodi se u obraćanju Leposavića.
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće
registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni.
Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili
nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji,
etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne
predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.
Ukrajina je pokrenula najmasovniji napade dronovima na elektrane i rafinerije u Moskovskoj i Tverskoj oblasti, ali i još 13 regiona u Rusiji. Lansiranoje je 158 dronova, samo na Moskovsku oblast 10.
Komandant ukrajinskog ratnog vazduhoplovstva Nikolaj Oleščuk reagovao je na svoju smenu nakon obaranja prvog lovca F16 u Ukrajini citatom bivšeg glavnokomandujućeg Oružanih snaga Ukrajine Zalužnog.
Ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Goran Vesić najavio je danas da će, prema obećanju izvođača, 15. oktobra biti završeno iskopavanje desne cevi u tunelu “Munjino brdo” na poslednjoj deonici autoputa između Pakovraća i Požege, a 23. novembra na levoj cevi čime će taj tunel kompletno biti prokopan.
Zaposleni koji trenutno ispunjavaju uslove za odlazak u penziju imaju zagarantovano pravo na otpremninu u visini dve prosečne zarade, što u ovom trenutku iznosi 276.664 dinara.
Deveti put za redom pekara „Kod Šuljage“ u okviru Festivala prirode i kulturnog nasleđa “Žestival 2024”, počastila je stotine prisutnim sa tri ogromne lepinje i dvesta malih lepinja sa sve.
Dragan Kojić Keba je imao sudski spor za utvrđivanje očinstva njegovog deteta, koje nije hteo da prizna. Taj incident pokreće pitanje o alimentaciji i svim sudskim procesima o starateljstvu, a na to su odgovorile su gošće Vikend info jutra, Ljiljana Jevremović, tekstopisac, advokat Tamara Nemčev Džinić i socijalna radnica Biserka Jakovljević.
Pokret "Eko straža" najavio je danas ispred zgrade RTS-a protest i novo divljanje opozicije. Na pitanje zašto se ta grupacija iživljava nad narodom, odgovorio nam je gost Info jutra, direktor "Srpskog Telegrafa" Saša Milovanović.
U novom Info jutru o akciji "Najbolja cena", ali i o konstantnim napadima delova opozicije na vlast i narod, govorio je generalni direktor Srbijagasa Dušan Bajatović.
Tajkun Dragan Đilas je našao za shodno da se među samozvanim liderima opozicije oglasi o akciji "Najbolja cena". O tome je u Info jutru govorio medijski stručnjak Nebojša Krstić.
Najspektakularnija žurka na Balkanu - Informerova proslava u selu Rosići, održava se danas 31. avgusta, a sva dešavanja možete da pratite na Informer televiziji.
U gradskom naselju u Tutinu došlo je do incidenta, kada je muškarac obučen u crni duks i sa kapaljačom na glavi napao vlasnika menjačnice iz ovog grada i oteo mu 60.000 evra koje je nosio sa sobom.
Troje tinejdžera povređeno je u masovnoj tuči koja se u noći između subote i nedelje dogodila na Smederevskom putu, kod jednog poznatog restorana. Policija traga za najmanje pet osoba.
Večiti derbi između omladinaca Crvene zvezde i Partizana, odigran na pomoćnom terenu Marakane, pretvorio se u pravu dramu koju će svi prisutni dugo pamtiti.
Crvena zvezda je uspela da ostvari veliki cilj i po četvrti put u poslednjih sedam godina izbori plasman u Ligu šampiona, a jedan od najzaslužnijih za ovaj uspeh je sjajni južnokorejski vezista, In Bom Hvang.
Reprezentativac Srbije u parastreljaštvu Dragan Ristić plasirao se u finale Paraolimpijskih igara u Parizu u disciplini R5 (klasa SH2), vazdušna puška, 10 metara, ležeći stav, miks.
Novi udar na Novaka Đokovića (37) i ponovo je u glavnoj ulozi bivša teniserka Martina Navratilova (67)! Amerikanka poreklom iz Češke godinama unazad poznata je po tome što svako malo bocne srpskog tenisera, a to je uradila i sada, nakon što je najbolji igrač svih vremena eliminisan sa Ju-Es opena.
Dodelom nagrada svečano su završeni 59. „Filmski susreti“ u Nišu. Najveće priznanje festivala nagradna Gran-pri „Naisa“, pripala je glumcu Nikoli Rakočeviću za ulogu Mirka Jovića u filmu „Heroji Halijarda“ i za ulogu Vase u filmu „Za danas toliko“.
Knjige "Priče o životinjama za odrasle" i "Priča o jednom čoveku i dve žene" autorke Ljiljane Jovanović, koja nas je prerano napustila u prodaji su od 24. jula.
U raskoši Venecijanskog filmskog festivala, gde se granica između stvarnosti i mašte često zamagli, jedan film je zasijao posebnim sjajem. To nije bio običan film – to je bio povratak duha koji nije od juče, ali svakako zna kako da osvoji srca publike.
Poznata svetska manekenka Klaudija Šifer proslavila je 54. rođendan na odmoru u Grčkoj, a pratioce je tim povodom počastila seksi snimkom u kupaćem kostimu.
U novosadskoj ulici Ilije Birčanina 21 od nedavno se nalazi mesto koje će raznežiti starije i probuditi maštu najmlađih! Ko tamo ode, neće biti ravnodušan.
Čista ovčja vuna širom Srbije danas se često baca ili prodaje po niskim cenama, dok su bojadžije i vunovlačari postali prava retkost. U Tršiću, ipak, desetak godina meštani čuvaju i neguju stare veštine.
Kad bi se udružili majstori roštilja iz Leskovca i pekari poznate užičke pekare "Kod Šuljage" nema sumnje da bi nahranili stotine ljudi i to samo jednom pljeskavicom u lepinji!
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni. Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji, etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.