Nestale gradske fontane! Bušilicama i macolama razoreni su nekadašnji ukrasi Beograda (FOTO)
Podeli vest
U vreme kada širom Beograda niču nove ili se rekonstruišu postojeće fontane teško nam je da poverujemo da su u nekim, ne tako davnim decenijama iza nas, brutalno bile uništene, porušene, ukradene i zatrpane najmanje četiri velike i lepe beogradske fontane.
Najupečatljiviji i najpoznatiji primer je sudbina Terazijske fontane, podignute uz veliki ponos tadašnje Beogradske opštine 1927. godine na sredini Terazija. Ta fontana bila je zamišljena da bude ukras centralne tačke Beograda koji je i tako, izgradnjom novih sadržaja u javnom prostoru, želeo da pokaže da se brzim koracima odmiče od strašne sudbine koju je imao u Prvom svetskom ratu, razoren, okupiran i opljačkan. Žubor vodoskoka i razigrani mlazevi vode oko velikog kruga, kako je fontana bila projektovana, privlačili su pažnju svih onih koji su tada prolazili Terazijama, pridošlica, Beograđana i stranaca. Koliko je Beogradskoj opštini značila ta fontana kao simbol napretka i boljeg vremena koje se očekivalo, svedoči i podatak da je u ledenim zimskim mesecima preko fontane postavljan poseban „ogrtač”, pokrivka od platna i zemlje koja je trebalo da bude izolacioni materijal protiv zaleđivanja i posledičnog pucanja cevi i prskalica na velikom zimskom minusu. Sva ta briga zaštitila je fontanu od prirode ali nije mogla od ljudi. Fontana je skoro neokrznuta preživela sva bombardovanja u Drugom svetskom ratu i bitku za oslobođenje oktobra 1944. godine ali se odjednom našla u epicentru bojnog polja, vizija Nikole Dobrovića, arhitekte koga su nove komunističke vlasti angažovale da po promeni društvenog sistema u zemlji izmeni i lice centra Beograda u slavu novih ideja. Tako je ova fontana kao simbol „starih vremena” porušena u proleće 1947. godine. Uništavanje je vršeno uz pesmu i igru komunističkih omladinaca koji su bušilicama i macolama razorili nekadašnji beogradski ukras do poslednjeg kamena tako da od fontane nije ostao ni trag. Nastavio je arhitekta Dobrović da menja Beograd u skladu sa svojom vizijom novog društva, pa su nestajale zgrade Maršalata, fasada na zgradi pošte u Savskoj, skulptura Lojze Dolinara „Sima i siročad” na Igumanovoj palati, pa i fontana Herkules u Topčideru. Da se nije dogodio sukob Tita i Staljina 1948. godine danas ne bismo imali ni park Tašmajdan jer je arhitekta Dobrović baš tu, kako je o tome pisao profesor Aleksandar Kadijević, planirao da izgradi megalomanski brutalistički blok betonskih zgrada koji bi imao potpunu dominaciju prostorom u odnosu na crkvu Sv. Marka. Srećom, Tito je zbog sukoba sa SSSR ostao bez para a nama ostade park Tašmajdan.
Ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Goran Vesić objavio je na svom Iks profilu da je juče izdat nalog za početak rekonstrukcije 3,5 kilometra puta koji vodi ka vrhu Kablara, a da radovi na staklenom vidikovcu na samom vrhu Kablara teku prema planu.
Ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Goran Vesić, u intervjuu za Bloomberg Adriju rekao je da je uveren da Srbija može dostići broj od 5000 električnih punjača na svojoj mreži puteva u naredne dve do tri godine, ukoliko se budu poštovali zacrtani planovi.
Nekako u isto vreme, 1947. godine, nestao je „Herkules” u Topčideru. Bila je to masivna skulptura koju je u stilu fantastičnog ekspresionizma uradio 1931. godine ruski vajar Roman Verhovski. „Herkules” odnosno „Drakon”, kako su ga naše sugrađanke i sugrađani zvali, stajao je na vrhu postolja, a iz njegove uzdignute ruke izlazio je visoki vodoskok, koji je doprinosio dramatičnosti same skulpture i ulepšavao čitavu kompoziciju. Ta neobična fontana - skulptura postala je gotovo odmah po postavljenju omiljeno mesto svih onih koji su vikendom dolazili iz centra grada u Topčider na izlet i šetnju. Da je tu nekada bio „Drakon” ili „Herkules” danas ukazuje veliki betonski krug, odnosno bazen ispunjen ustajalom vodom u Topčiderskom parku, baš prekoputa crkve Svetog Petra i Pavla. Ono što se i dan danas ne zna jeste zašto je ova izuzetna kompozicija netragom nestala, bukvalno i preko noći, na čiju naredbu i gde je završila svoje postojanje. Nove vlasti su smatrale da skulptura i fontana ruskog emigrantskog vajara treba da budu ukloljene iz ideoloških razloga. Za razliku od Terazijske fontane ova u Topčideru uništena je noću, bez pesme i igre omladinaca.
Velika okrugla fontana na Beogradskom sajmu nestala je zbog nemara. Skoro dve decenije pre toga, od 1967. godine, generacije Beograđanki i Beograđana pamtile su njen uvijeni vodoskok obasjan različitim obojenim svetlima koji je bio prava atrakcija. Oko njenog velikog prečnika u toplim letnjim predvečerjima sedeli su mnogi roditelji sa malom decom, zaljubljeni parovi i mladi ljudi sa gitarama. U sećanjima su ostale ne samo lepe i idilične večeri uz miris obližnje reke Save, već i poseban zvuk kada bi ukršteni vodoskoci padali u bazen osnove fontane, stalno menjajući žubor kako bi se menjao intenzitet i način uvrtanja mlazeva. Ona je trajala nekih dvadesetak godina da bi volšebno nestala početkom tragične epohe devedesetih. Pre toga zemlja u kojoj je fontana nastala se raspala, a Beograd sa novom državom čija je bio prestonica, našao se na udaru sankcija Ujedinjenih nacija. Nije više bilo velikih sajmova na Beogradskom sajmu, pa kome je trebala fontana? Sajamske hale bile su uglavnom prazne, a fontana je bila ostavljena na nemilost zubu vremena i klimatskih elemenata i neodržavana. Ne zna se ko je i kada tačno naredio da se urušena fontana ukloni i da se na njenom mestu izgradi parking.
Ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Goran Vesić izjavio je da je od jutros na obilaznici oko Beograda, kao i na još nekoliko deonica na auto-putevima zabranjeno preticanje za kamione.
Ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Goran Vesić izjavio je da će do kraja ove godine biti završeni svi radovi na deonici auto-puta "Miloš Veliki" od Pakovraće do Požege, osim tunela Munjino brdo koji će biti probijen ali potrebno je oko pet meseci da se opremi kako bi bio pušten za saobraćaj. Očekujem da čitava deonica, uključujući ova dva tunela, bude u saobraćaju do juna naredne godine za narednu letnju sezonu.
20.08.2024
08:06
Još jedna velika fontana koja je zauvek nestala u Beogradu bila je ona kaskadna sagrađena početkom šezdesetih na prilazu tadašnjem Muzeju „25. maj” na Topčiderskom brdu. Bila je ekspresno zatrpana tonama zemlje i preko toga asfaltirana jer je ometala grandioznu sahranu Josipa Broza Tita 4. maja 1980. godine. Prema Titovoj želji, njegovo grobno mesto je napravljeno u posebno izdvojenom delu ogromnog imanja na kome je živeo. Do „Kuće cveća” kako je nazvan ovaj mauzolej, procesiju sa sandukom i najvišim svetskim političarima koji su došli na sahranu, put je vodio upravo pored muzeja i platoa ispred. Kako je fontana bila velika i nije ostavljala puno prostora za kretanje svih koji su se očekivali da dođu naređeno je da se zatrpa i asfaltira što je bukvalno preko noći učinjeno dok je kovčeg sa telom predsednika Tita Plavim vozom putovao iz Ljubljane ka Beogradu. Kasnije se pričalo da je naredbu izdao neko iz tadašnjeg vrha Juhoslovenske narodne armije ali se nikada nije saznalo ko je to bio po imenu. Nepravda prema ovoj fontani je delimično ispravljena tek 2014. godine kada je na jednom delu njenog nekadašnjeg mesta svečano otvorena manja fontana koja i danas povremeno radi. Ipak, u poređenju gabarita i složenosti formi, reč je o tek bledoj zameni nekadašnjih masivnih vodenih kaskada.
Nestale beogradske fontane uništavane su u različitim društvenim trenucima i nekim danas neshvatljivim okolnostima kada je bilo moguće da se takav ukras grada bukvalno preko noći uništi, pa još i uz pesmu i radovanje onih koji su ih demolirali. Velike evropske prestonice ljubomorno su čuvale sve što je izgrađeno ko god da je gradio i bez obzira kakvu je ideologiju zastupao. Mi nismo bili te sreće a ni pameti. Zato i ova priča o nestalim fontanama, a slična može da se napiše i o nestalim skulpturama ili zgradama.
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće
registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni.
Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili
nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji,
etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne
predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.
Ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Goran Vesić objavio je na svom Iks profilu da je juče izdat nalog za početak rekonstrukcije 3,5 kilometra puta koji vodi ka vrhu Kablara, a da radovi na staklenom vidikovcu na samom vrhu Kablara teku prema planu.
Ruski ambasador u Vašingtonu Anatolij Antonov izjavio je da je predsednik Rusije Vladimir Putin doneo odluku o odgovoru na napad Oružanih snaga Ukrajine na Kursku oblast rekavši da će odgovorni biti strogo kažnjeni.
Stratešku operaciju velikih razmera sa prenošenjem neprijateljstava duboko u Ukrajinu Rusija će izvesti po završetku Kurske operacije - rekao je moskovski vojni ekspert pukovnik Anatolij Matvijčuk.
Državna sekretarka Milena Popović bila je gošća Info jutra i upravo ona je govorila o situaciji na KiM, ali i pokušajima destabilizacije Srbije od strane Zapada i NVO.
Specijalna vojna operacija oružanih snaga Ruske Federacije u Ukrajini ušla je u 911. dan. Najnovija dešavanja na frontu, kao i aktuelnu situaciju na njemu, komentarisali su penzionisani vojni pilot Boriša Mandić i Dejan Miletić iz Centra za proučavanje globalizacije tokom gostovanja u Informerovom "Ratu uživo".
Gosti "Otvorenog studija" televizije Informer bili su penzionisani policijski general Goran Radosavljević Guri i bivši pukovnik Kontraobaveštajne službe Ljuban Karan. Oni su komentarisali trenutnu situaciju na ukrajinskom frontu.
U požaru koji je noćas izbio u naselju Salajka u Novom Sadu poginuli su Danijel Aleksandrović (29) i njegova supruga Marija Subotin (23) i njihovo četvoro dece.
Roditelji žrtva nastavili su da svedoče na suđenju krvniku Urošu Blažiću koji je 4. maja prošle godine ubio devet, a ranio 12 osoba u svom krvavom piru u sleima Malo Orašje i Dubona.
Milomir Mijailović, koji je ranjen 4. maja prošle godine u masovnoj pucnjavi u Malom Orašju, svedočio je danas u Specijalnom sudu u Beogradu kako je Uroš Blažić pucao te noći na njega.
Stanari ulice Đorđa Dere, na Salajki, u Novom Sadu u šoku su zbog užasne tragedije koja se dogodila u njihovom naselju, kada je noćas u požaru nastradala šestočlana porodica.
Fudbalski klub Partizan nalazi se pred istorijskim debaklom! Crno-beli sinoć su poraženi od Genta sa 1:0 (1:0) na svom terenu u prvom meču plej-ofa za Ligu konferencija i na putu su da ispišu najcrnje stranice istorije kluba kada su u pitanju nastupi u evropskom takmičenjima!
Doskorašnji kapiten košarkaša Partizana, Kevin Panter (31), pojačao je Barselonu nakon tri godine provedene u Beogradu, a sada se prvi put pojavio u opremi španskog velikana, što bez sumnje teško pada mnogim "grobarima".
Vazdušna NATO baza u nemačkom gradu Gajlenkirhenu i danas ostaje u stanju povišene pripravnosti, izjavila je portparolka baze nakon što je tokom noći podignut nivo bezbednosti na osnovu obaveštajnih informacija koje ukazuju na potencijalnu pretnju.
Potpredsednica SAD Kamala Haris zvanično je prihvatila je nominaciju Demokratske stranke da bude njen kandidat na predsedničkim izborima u SAD u novembru.
Stratešku operaciju velikih razmera sa prenošenjem neprijateljstava duboko u Ukrajinu Rusija će izvesti po završetku Kurske operacije - rekao je moskovski vojni ekspert pukovnik Anatolij Matvijčuk.
Namera SAD da brani sve slabiji status gospodara unipolarnog sveta zahteva moderne sisteme naoružanja koji nisu slabiji od neprijateljskog oružja. Amerika ima ozbiljne probleme sa ovim, jer zemlja već deset godina zaostaje za Rusijom i Kinom u razvoju hipersoničnog naoružanja.
Glumac Džon Malkovič ove nedelje boravi u Španiji na premijeri novog filma ''Engleski batler'', a izrazio je želju za većim brojem uloga ''dobrog momka'', kao što je njegov protagonista Endru Blejk.
Pozorišni i filmski glumac Goran Sultanović koji za sebe kaže da je po nacionalnosti Beograđanin, pa tek onda Srbin otkrio je delić duha Beograda iz svoje mladosti.
Milivoje Mića Tomić je jedan od omiljenih glumaca bivše Jugoslavije. Njegovo popravljanje automobila u seriji “Majstori, majstori” svi su zapamtili, baš kao i zvuk njegove trubice u “Maratoncima”. Ipak, nije planirao da se bavi ovim poslom…
Kristina Halk je tokom putovanja osetila jake bolove u stomaku, a nakon toga i u želucu. Bolovi su se pritajili nakon leka, a onda joj je ustanovljena dijagnoza "SIBO", prekomernog razmnožavanja bakterija u stomaku.
Kako se bliži septembar, svet manikira donosi nove, osvežavajuće trendove koji će obeležiti prelaz iz leta u jesen. Ove sezone u fokusu su tri stila koji obećavaju da će dominirati u salonima lepote.
Na Fruškoj gori, iznaad sela Bukovca, postavljen je ogoman monumеnt od mеtala, inspirisan stihovima pеsmе "Plava zvеzda" legendarnog Miroslava Mikе Antića.
Stalna etnološka postavka Narodnog muzeja “Vranjska gradska kuća s kraja 19. i početka 20. veka”, u zgradi Selamluka, ima veliki broj autentičnih aparata i tehnike, koji vraćaju u neka minula vremena.
Početkom leta, kako je Informer već i pisao, petočlanu porodicu iz sela Kremna kod Užica zadesila je nesreća, kada im je u požaru izgoreo krov nad glavom, sve se desilo u toku noći, pa je uprkos borbe vatrogasaca i komšija, vatra progutala celu kuću.
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni. Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji, etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.