NEMAČKA SE SPREMA DA PROTERA AMERIČKO ORUŽJE SA SVOJE TERITORIJE! Kap koja je prelila čašu je Trampova poruka da ono više nije samo za odbranu!
Podeli vest
Uoči proslave 75. godišnjice završetka Drugog svetskog rata, Nemci iskazuju želju da se napokon oslobode svojih oslobodilaca. Čelnici Socijaldemokratske partije, mlađeg partnera u vladajućoj koaliciji koju predvode demohrišćani Angele Merkel, zatražili su da se američko nuklearno oružje povuče s teritorije Nemačke
- Nuklearno oružje na nemačkoj teritoriji ne povećava našu bezbednost, već upravo suprotno... Vlada Donalda Trampa objavila je da nuklearno oružje više nije samo sredstvo odvraćanja, već da može i da bude upotrebljeno u ratu. Rizik od eskalacije postao je neupravljiv - obrazložio je svoj zahtev šef poslanika SPD-a u Bundestagu Rolf Micenih, koga su u tome podržali i kopredsednici partije, Norbert Valter-Borjans i Saskija Esken.
Policija u Nemačkoj ima velike probleme sa demonstrantima koji protestuju protiv ograničenja uvedenih zbog koronavirusa
09.05.2020
21:12
Debata u Nemačkoj
Ali ne i njihov partijski kolega Hajko Mas, aktuelni šef nemačke diplomatije, koji je „Špiglu" rekao da ovakav zahtev „potkopava poverenje naših najbližih partnera... Naša spoljna i bezbednosna politika nikada ne sme da se pretvori u poseban nemački put".
Oštro protivljenje pozivu čelnika SPD-a iskazali su i funkcioneri Hrišćansko-demokratske unije kancelarke Merkel - „SPD se nalazi u totalnoj nirvani kada je reč o bezbednosnoj politici... Američko nuklearno oružje pre svega služi našoj zaštiti", saopšteno je iz ove partije - i zato, konstatuje portal "Politiko" ovim povodom, „dokle god hrišćanske demokrate Angele Merkel budu glavna snaga u vladajućoj koaliciji, želja socijaldemokrata za američkim povlačenjem neće biti realizovana".
Pa ipak, navodi se dalje, „stanovište SPD-a ne može da se ignoriše", ne samo zato što je reč o vladajućoj partiji već i zato što njen zahtev „predstavlja podsetnik da bi savez levih partija - koalicija SPD-a, Zelenih i Levice - ako bi došao na vlast tokom narednih godina, gotovo sigurno zahtevao povlačenje američkog oružja". Ovo tim pre što se „mnogi u SPD-u zalažu za bliže veze sa Rusijom", a „prisustvo američkog nuklearnog oružja u Nemačkoj vide kao glavnu prepreku za popravljanje odnosa s Moskvom".
Američko povlačenje
- Iako se američko povlačenje ne čini verovatnim u kratkom roku, ova mogućnost nije nerealna - ukazuje „Politiko", i za to ima dobar razlog.
Jer, treba podsetiti da je još pre dve godine „Vašington post" otkrio da je predsednik SAD Donald Tramp na jednom sastanku u Beloj kući „iskazao interesovanje za uklanjanje trupa iz Nemačke", posle čega je Pentagon počeo da „analizira cenu i posledice povlačenja američke vojske" stacionirane u toj zemlji.
Tek, ukazuje sada „Politiko", „SPD-ov zahtev Tramp bi mogao da shvati kao još jedan dokaz da se Nemačkoj ne može verovati, pa bi zato mogao da ispuni svoje pretnje o povlačenju američkih snaga. S obzirom na budšetske troškove s kojima su SAD suočene zbog pandemije virusa korona, predsedniku neće biti potrebno mnogo ubeđivanja da bi redukovao američko prisustvo u Nemačkoj. Takav potez neizbežno bi obnovio strahove u ostatku Evrope od kolapsa NATO".
Foto: pixabay.com
Zašto je sada pokrenuto pitanje povlačenja američkog nuklearnog oružja iz Nemačke? Čemu to oružje danas uopšte služi? I kakav bi uticaj razvoj ove rasprave mogao da ima na transatlantske odnose Nemačke i SAD, na odnose unutar Evrope, i na njeno pozicioniranje prema Americi, Rusiji i Kini?
Ovo su pitanja o kojima su u „Novom Sputnjik poretku razgovarali Miroslav Stojanović, nekadašnji dopisnik „Politike" iz Nemačke, i predsednik Centra za strateške alternative Aleksandar Mitić.
Rezolucija Bundestaga i ćutanje vlade
Miroslav Stojanović podseća da je pokojni Gvido Vestervele, kada je postao ministar inostranih poslova, pokrenuo „ovu jeretičku političku temu, ali je ta priča ubrzo potonula".
- No, nije se i potpuno izgubila iz nemačke javnosti, vaskrsavajući s vremena na vreme i to na poprilično oštar način. Interesantno je da je Bundestag 2010. godine većinom glasova usvojio rezoluciju kojom od savezne vlade traži da izvrši pritisak na Vašington da povuče nuklearno oružje iz Nemačke. Vlada je, međutim, taj zahtev odbila - naveo je Stojanović.
Sadašnji zahtev SPD-a, ukazuje Stojanović, „može se shvatiti i kao politički manevar, pokušaj da se iskoristi latentno neraspoloženje javnosti prema američkom vojnom prisustvu na nemačkom tlu" - istraživanje javnog mnjenja, sprovedeno za nemačku novinsku agenciju DPA, pokazalo je da 42 odsto ispitanih podržava kompletno povlačenje američke vojske iz Nemačke, 37 se protivi tome, dok je 21 odsto ispitanih neodlučno - „u pokušaju da se dobiju politički poeni pred parlamentarne izbore iduće godine. Vlada, međutim, kao i ranije, ignoriše i ovaj zahtev, tvrdeći da bi Nemačka izgubila uticaj na nuklearnu strategiju NATO-a - iako eksperti ukazuju da nikakvog uticaja na američke nuklearne planove Nemci nemaju ni danas. Bez obzira na to, nemačko povlačenje iz ove grupacije imalo bi poguban uticaj po NATO, jer bi za njenim primerom mogli da se povedu i drugi".
Aleksandar Mitić napominje da je u januaru ove godine u belgijskom parlamentu tankom većinom glasova odbačen sličan zahtev.
- Otpor prema ovom oružju postoji i u nekim drugim članicama NATO-a, poput Španije, Danske, Holandije...
A koliko je ovo pitanje zapravo značajno može se, kako je dodao, naslutiti iz izjave jednog NATO diplomate, citiranog u „Njujork tajmsu" u tekstu „Oslobađanje nemačke od američkog nuklearnog oružja" koji je pisan povodom propale inicijative Gvida Vestervelea pre 10 godina: „Ovo oružje je osnova naše solidarnosti. Ako ga uklonite, šta nam ostaje?"
Debata tek predstoji
Tek, objašnjava Aleksandar Mitić, „revizija nuklearnog stava SAD iz 2018. godine, koju je progurao Pentagon, zalaže se za ofanzivne, a ne samo za defanzivne nuklearne kapacitete, i taj dokument je nesumnjivo imao uticaj na današnju raspravu u Nemačkoj".
Debata je sada posebno intenzivirana zbog predstojeće zamene zastarelih aviona „tornado" nemačke vojske, pri čemu postoje dve opcije - evropski „jurofajteri", koji ne mogu da nose američke nuklearne rakete, i američki F-18 koji to mogu, naveo je Mitić.
- Iako konačna odluka još nije doneta, nemačka ministarka odbrane Anegret Kramp-Karenbauer izjasnila se u prilog američkih aviona, što bi moglo da predstavlja najavu da se Nemačka ipak odlučila da američko nuklearno oružje ostane na njenoj teritoriji - dodao je Mitić.
Foto: Printskrin/Fotoilustracija
S druge strane, ukazuje Miroslav Stojanović, „konačna odluka sigurno neće biti doneta za vreme mandata sadašnje vlade, a najava trošenja ogromnih količina novca za nabavku novih aviona izaziva veliko nezadovoljstvo u nemačkoj javnosti. Ako Zeleni budu ušli u narednu vladu, struja koja se protivi američkom nuklearnom oružju znatno bi ojačala, i nema sumnje da nam žestoka debata o ovom pitanju tek predstoji".
A ta će debata imati i mnogo šire posledice. Jer, podseća Aleksandar Mitić, „transatlantski odnosi nisu bili ovoliko loši decenijama unazad, a Ursula fon der Lejen je pritom svoju Evropsku komisiju najavila kao geopolitičku komisiju, koja bi trebalo da ima samostalniju ulogu u globalnim okvirima, ne samo u oblasti odbrane već i ekonomije i u drugim strateškim pitanjima. Vašington, međutim, ne dozvoljava Evropskoj uniji da razvije konstruktivnije odnose s Rusijom i Kinom, i jasno je da EU neće moći da preuzme aktivniju ulogu u međunarodnim odnosima sve dok je uticaj Sjedinjenih Država na nju ovoliko izražen".
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće
registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni.
Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili
nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji,
etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne
predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.
Zamenik stalnog predstavnika Rusije pri UN Dmitrij Poljanski izjavio je na sednici Saveta bezbednosti da postoje dokazi da američka privatna kompanija "Forvard obzervejšn grup" ratuje na strani Ukrajine uprkos svim normama međunarodnog prava.
Ukrajinski premijer Vladimir Zelenski navodno se našao pod „baražom kritika“ svojih vojnika, poslanika i vojnih analitičara nakon što su ruske snage uspele da brzo napreduju u Donbasu i potisnu kijevske trupe, objavio je u petak Fajnenšel tajms.
NATO je saopštio da je veoma razočaran jučerašnjim akcijama takozvane kosovske policije na severu Kosova i Metohije koje, kako je rečeno, nisu koordinisane sa KFOR-om, uprkos ponovljenim obećanjima da će to učiniti.
Direktor Kancelarije za KiM Petar Petković izrazio je nadu da će umesto sa tolerisanjem ratnohuškačke kampanje, Priština konačno biti suočena sa sankcijama i izolacijom, jer bi, kako je istako, sve drugo bila bi poruka podrške nasilju nad miroljubivim i golorukim srpskim narodom na Kosovu i Metohiji.
Ministarka privrede Andrijana Mesarović uokviru svoje posete opštini Priboj, održala je zajednički sastanak sa predstavnicima te opštine ali i opština Prijepolje i Nova Varoš.
Delegacija Srpske liste predvođena predsednikom prof. dr Zlatanom Elekom imala je danas u Prištini sastanak sa ambasadorima zemalja Kvinte, a nakon toga i sa zamenikom komandanta KFOR generalom Federikom Bernakom u sedištu ove misije, kao i sa šeficom UNMIK Karolin Zijade.
Manifestacija pod sloganom „Jedinstvo i snaga – Srbija“ održava se danas i sutra u Beogradu, uz učešće 250 predstavnika udruženja udruženja i organizacija koje okupljaju srpsku dijasporu širom sveta.
U novom Vikend Info jutru o benefitima društvenih mreža, ali i o tome na koji način je moguće zaraditi od socijalnih mreža, govorila je Jelena Stevanović, "Jelena Oflajn", tiktokerka.
O skandaloznom osuđivanju krajiške grupe "Jandrino jato" od strane hrvatske policije i pravosuđa, zbog navodnog "veličanja četništva i Republike Srpske Krajine", ali i svakog Srbina koji se nađe u toj zemlji, govorili su gosti Info jutra, Mile Bosnić, predsednik udruženja Srba Krajišnika i Tomislav Bokan pokret Dinara-Drina-Dunav.
Slavica Đukić Dejanović, ministarka prosvete, bila je gošća Info jutra, a upravo ona je govorila o unapređenju prosvete i školstva u svim aspektima među kojima je plata i bezbednost prosvetnih radnika.
Gosti novog Info jutra bili su analitičar Miljan Jovićević i Biljana Radomirović, novinarka "Politike" sa KiM, a upravo oni su govorili o divljanju tzv. kosovske policije na severu KiM i u mestima gde žive Srbi.
Gosti "Rata uživo" bili su politikolog Andreja Lović i Mladen Duvnjak iz organizacije "Srbi za Trampa". Govorili su, između ostalog, o predstojećim izborima u Sjedinjenim Američkim Državama, kao i o potencijalnim posledicama koje će njihov ishod imati na Evropu i NATO pakt. Takođe, komentarisali su i političku situaciju u Americi i Nemačkoj.
Fudbaler Ognjen Vranješ (36), koji je u vezi sa sestrom supruge Milorada Ulemeka Legije (56), na društvenoj mreži Instagram uveliko reklamira novu knjigu bivšeg komadanta "crvenih beretki"!
Slučaj Ane Volš, Beograđanke koju je, kako se sumnja, ubio suprug Brajan, a onda se otarasio njenog tela, pod znakom je pitanja i istaga tapka u mestu jer je američki policajac koji je 2023. godine istraživao Anin nestanak suspendovan zbog pristrasnosti.
Bivši fudbaler Crvene zvezde Rajko Janjanin, strelac sva tri gola u pobedi nad Benfikom 3:2 pre 40 godina, nada se istom rezultatu na "Marakani" i 19. septembra.
Dodelom nagrada svečano su završeni 59. „Filmski susreti“ u Nišu. Najveće priznanje festivala nagradna Gran-pri „Naisa“, pripala je glumcu Nikoli Rakočeviću za ulogu Mirka Jovića u filmu „Heroji Halijarda“ i za ulogu Vase u filmu „Za danas toliko“.
Knjige "Priče o životinjama za odrasle" i "Priča o jednom čoveku i dve žene" autorke Ljiljane Jovanović, koja nas je prerano napustila u prodaji su od 24. jula.
U raskoši Venecijanskog filmskog festivala, gde se granica između stvarnosti i mašte često zamagli, jedan film je zasijao posebnim sjajem. To nije bio običan film – to je bio povratak duha koji nije od juče, ali svakako zna kako da osvoji srca publike.
Mekike su neizostavni deo balkanske kuhinje, posebno u Srbiji. Ovaj jednostavan recept ćete sigurno svaki put praviti jer sve sastojke već sigurno imate kod kuće.
Venera, planeta ljubavi, nalazi se u Vagi, gde će se zadržati do 23. septembra, tako da donosi nove ljubavne avanture za sve znakove, a posebno za Vage, Vodolije i Blizance.
Roditelji četvoro dece, Fil i Brodi Mekenzi, odlučili su da uklone ekrane iz života svoje dece. Zabranili su svojim sinovima da koriste mobilne telefone, tablete i televizijske ekrane.
Dok se lekari svakodnevno bore da frontmen grupe "Riblja čorba" dobije najvažniju bitku, u njegovom omiljenom kafiću u naselju gde živi željno ga iščekuju.
Čista ovčja vuna širom Srbije danas se često baca ili prodaje po niskim cenama, dok su bojadžije i vunovlačari postali prava retkost. U Tršiću, ipak, desetak godina meštani čuvaju i neguju stare veštine.
Kad bi se udružili majstori roštilja iz Leskovca i pekari poznate užičke pekare "Kod Šuljage" nema sumnje da bi nahranili stotine ljudi i to samo jednom pljeskavicom u lepinji!
U porti srednjovekovnog manastira Kalenić kod Rekovca i na Letnjoj pozornici kraj Kalenićke reke sutra počinje 54. Sabor narodnog stvaralaštva "Prođoh Levač, prođoh Šumadiju".
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni. Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji, etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.