6 RAZLOGA ZBOG KOJIH ĆE KINA I AMERIKA ZARATITI, KAD TAD! Krenuće s čipovima, a Srbija ima važnu ulogu u rivalstvu veka!
Podeli vest
Rivalstvo Kine i Amerike nije trenutno, to je rivalstvo ovog veka, a problemi izazvani pandemijom samo su ga pojačali. Kina je toga svesna i spremila je dugoročnu strategiju odgovora na američke pritiske na više frontova, od političkog do "rata čipovima". To, međutim, može skupo da košta obe strane.
Ekonomije dve zemlje su već godinama toliko tesno isprepletane da bi svako zaoštravanje teško pogodilo i američke i kineske kompanije. Samo je pitanje koja će od strana lošije da prođe, kaže dugogodišnji dopisnik srpskih medija iz Pekinga Zoran Đorđević.
Američka vojna superiornost u odnosu na konkurente se smanjuje, upozorili su analitičari centra "RAND" u Vašingtonu Ratno vazduhoplovstvo SAD. Za njih su "protivnici prvog reda" Rusija i Kina.
14.05.2020
10:49
Posebno se to tiče IT sektora, gde je, primera radi, američki "Epl" u prvom kvartalu ove godine 14,1 odsto zarade ostvario u Kini, dok je s druge strane kineski "Huavej" 2018. kupio u SAD komponente za 11 milijardi dolara.
Kinezi zato radije nisu za to da se ide "tuk na utuk" i ponašaju se pomirljivije od Amerikanaca. Što ne znači da nemaju odgovor na besmislene optužbe pojedinih američkih zvaničnika da je Peking kriv za epidemiju i da bi trebalo da plati štetu. Na to, kako kaže Đorđević, uzvraćaju pitanjem znači li to da će Amerikanci da plate za gubitke prouzrokovane pucanjem američkog finansijskog mehura 2008/2009.godine.
- Američko insistiranje na navodnoj krivici Kine je namenjeno američkoj publici i mobilisanju američkog javnog mnjenja pred izbore, jer mora se naći krivac za to što neko nešto nije uradio dobro ili na vreme - kaže Đorđević.
Ekonomista Goran Nikolić ističe da su ekonomski odnosi dve zemlje izuzetno složeni i da su zato obe strane vrlo oprezne i da neće vući ishitrene poteze.
Najava razdvajanja dve privrede bi, smatra on, teško pogodila obe ekonomije, s tim da bi Kina bila teže pogođena.
- Kina je više izvozno orijentisana ekonomija i zato bi pretrpela dramatičan pad. To bi dalje ugrozilo kineski nastup na drugim tržištima, a eventualno kinesko odvajanje od dolara ne samo da bi imalo posledice za obe ekonomije već bi i povećalo finansijsku nestabilnost. Amerika bi dotle izgubila jeftinu robu koju Amerikanci rado kupuju i koja je držala američku inflaciju na niskom nivou i pored velikog štampanja novca. Kina je treći po značaju uvoznik za Ameriku i njen udeo raste. Teške posledice za obe zemlje imalo bi i smanjenje kineske tražnje za američkim državnim obveznicama - objašnjava Nikolić, dodajući da je tu i pitanje cene izolacije koju bi Amerika mogla lakše da nametne Kini.
Kad je reč o ekonomskim posledicama pandemije, prema rečima Nikolića, MMF prognozira da će rast kineskog BDP u ovoj godini biti od 1,2 odsto do tri odsto, dok će američki zabeležiti pad o šest odsto, što znači da će Kina u odnosu na SAD biti u plusu bar sedam odsto. To znači da će Kina dve godine ranije od prognoziranog, odnosno već 2027. prestići Ameriku i postati najjača svetska ekonomija. Što se tiče kupovne moći, to se već dogodilo pre šest godina, a o njenom rastu dovoljno govori i podatak da čak 28 odsto celokupne industrije u svetu kontroliše Kina, duplo više nego SAD.
Novinar Milorad Denda, koji je dugo izveštavao iz Pekinga, slaže se da je pandemija samo zaoštrila kinesko- američke sukobe na nekoliko tačaka na kojima se inače sukobljavaju proteklih decenija.
- Pre svega je reč o vojnom aspektu i mogućnosti da dođe do sukoba u Tajvanskom moreuzu i Južnokineskom moru. Tu je i ekonomska komponenta u kojoj su veliki ulozi. Treće polje su tehnološka sporenja, a slede pitanja budućnosti svetskog poretka i međunarodnih institucija, što pokazuje spor oko Svetske zdravstvene organizacije. Još jedna oblast je informaciona, gde se bukvalno vodi rat. Čuje se i teza da se na tom zapadnom frontu koji Vašington nastoji da okupi protiv Kine napada i Novi put svile kao alternativa opasna po američke interese. Cilj je svake strane da ona druga ostane usamljena i izolovana - obrazlaže Denda.
Na pitanje kojim finansijskim instrumentima Kina može da se odbrani u tom novom ekonomskom hladnom ratu s Amerikom, Goran Nikolić navodi da Peking još nije ostvario dugoročni cilj a to je da juan učini jednom od dve-tri vodeće svetske valute. Razlog je što valuta koja bi bila potpuno konvertibilna podrazumeva i smanjenje uticaja države na ekonomiju, a procena Pekinga je da uticaj ipak važniji. Još jedan instrument je uvođenje digitalne valute koja bi bila neka vrsta "antibitkoina", ali Kina zbog strukture svog sistema koji ima snažno državno upravljanje, ne može ni tu valutu da prepusti u prevelikoj meri tržištu.
- Finansijski sistem je možda Ahilova peta kineskog uspona ka tronu, i to je i najteži deo posla za Kinu pored tehnološke bitke. Jer Kina je već postala radionica sveta i tu je osvojila bitku, ali onu finansijsku još nije - konstatuje Nikolić.
Međutim, Kinezi se ne predaju, pa čak ne odustaju od privlačenja američkog kapitala. Tako je ovih dana, kako podseća Zoran Đorđević, premijer Li Kećang čestitao američkoj kompaniji "Hanivel" otvaranje novog centra ni manje, ni više, nego u Vuhanu, pored onog koji već ima u Šangaju.
Analizirajući uticaj ekonomske konfrontacije dva svetska ekonomska džina na privredu Srbije, Đorđević ističe da naša zemlja ima važno mesto u projektu "Pojas i put", u kom, za razliku od Zapada, Kina ne postavlja nikakve političke uslove za ekonomsku saradnju niti zemlje partnere stavlja u podređeni položaj.
- Prema kineskoj projekciji, 'Pojas i put' podrazumeva osnaživanje infrastrukture i na taj način pomaže zemljama da ojačaju poluge ekonomske nezavisnosti - objašnjava Denda.
- Kao kineski odgovor na zapadnu globalizaciju, 'Pojas i put' podrazumeva stvaranje sveta koji neće biti potčinjen jednom centru i jednoj volji. Iako tek treba da se vidi da li je i koliko epidemija uticala na taj projekat i njegovo finansiranje, ali nesumnjivo je da će to ostati strateški pravac Kine - veruje Denda.
Foto: printscreen
Srbija će se ipak sada naći pod još jačim pritiskom EU i SAD, koje će želeti da što manje sarađujemo i što manje se vezujemo i za Kinu, i za Rusiju, slažu se sagovornici Sputnjika, napominjući da dok i ako Srbija ne uđe u EU treba da ostane na snazi politika izbora.
- Bilo bi kratkovido ne sarađivati sa drugom ekonomskom nacijom na svetu. Svakako treba da izbegavamo svrstavanje u tabore i prepucavanja. Iako ni nama ne odgovara dalje zaoštravanje kinesko-američkih odnosa, niko ne može da traži od nas da ne sarađujemo tamo gde imamo svoje i ekonomske i nacionalne interese - poručuje Denda.
Ruski predsednik Vladimir Putin razgovarao je sa potpredsednikom Narodne Republike Kine Han Džengom na marginama Istočnog ekonomskog foruma u Vladivostoku.
Šef tajvanske administracije Laj Čing Te nema prava da u ime Pekinga govori o ruskim teritorijama i bolje mu je da se pozabavi problemima poluostrva, izjavila je portparol Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.
Poslednjih nekoliko godina Rusija je pod zapadnim sankcijama, u kojima Zapad pokušava da je liši njenih glavnih izvora prihoda, poput izvoza nafte i gasa. Kako navode kineski mediji, prilikom uvođenja ograničenja SAD i njihovi saveznici nisu uzeli u obzir jednu važnu tačku – Moskva je jaka ne samo u snabdevanju energentima.
03.09.2024
06:00
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće
registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni.
Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili
nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji,
etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne
predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.
Američka vojna superiornost u odnosu na konkurente se smanjuje, upozorili su analitičari centra "RAND" u Vašingtonu Ratno vazduhoplovstvo SAD. Za njih su "protivnici prvog reda" Rusija i Kina.
Predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan izjavio je danas da islamske zemlje treba da formiraju savez protiv, kako je rekao, "rastuće pretnje ekspanzionizma" iz Izraela.
Predsednica Narodne Skupštine Ana Brnabić oglasila se na mreži "X" i "otvorenim pismom" iznela jasan stav o tome šta smo sve mogli juče da čujemo u razgovoru predsednika Vučića sa građanima, ali i zbog čega se Dragan Đilas oglasio.
Doc. dr Spasoje Popević, zamenik rukovodioca Klinike za pulmologiju UKCS, ispričao je svoje utiske o besplatnim preventivnim pregledima na koje su se danas masovno odazvali građani Srbije.
Povodom besomučne kampanje protiv predsednika Srbije Aleksandra Vučića koja poprima razmere histerije, predsednik Narodne skupštine Republike Srpske Nenad Stevandić izjavio je da po unutrašnjim pitanjima, oponenti nemaju čime da se porede, jer nikada nisu uradili ništa ni za Srbiju ni za Srbe pa pribegavaju kampanji uvreda.
U novom Info jutru o pozivu na samit BRIKS-a koji je predsednik Putin uputio predsedniku Aleksandru Vučiću, govorili su Miša Vacić lider Srpske desnice, Ibro Ibrahimović član Predsedništva SPS i Andrija Jorgić, direktor "Borbe".
Ministarstvo prosvete Republike Srpske je reklo da Ratko Mladić i Radovan Karadžić ne mogu biti izostavljeni iz udžbenika istorije. O tome su u Info jutru govorili prof. dr Ilija Kajtez, pukovnik u penziji i istoričar Aleksandar Raković.
Andrijana Arnautović, SRS, Vladimir Dobrosavljević, politički konsultant, Radovan Arežina član GO SNS i Marko Matić iz Centra za odgovorne medije, bili su gosti novog Info dana i oni su komentarisali divljanje samoproklamovanog premijera Aljbina Kurtija na KiM i sve veći teror usmeren prema Srbima.
Lažni ekolog Zlatko Kokanović napravio biznis plan da bi učvrstio svoju pregovaračku poziciju sa kompanijom Rio Tinto koju bi potom ucenjivao. O tome, ali i o protestima prozapadne opozicije govorio je direktor Srpskog Telegrafa, Saša Milovanović.
U Višem javnom tužilaštvu u Beogradu saslušana su četiri muškarca kod kojih je 6. septembra 2024. godine u jednom ugostiteljskom objektu na Novom Beogradu pronađeno više komada vatrenog oružja i municije, koje su neovlašćeno nosili.
Sve raspoložive snage smederevske Policijske uprave sinoć su bile na nogama nakon anonimne dojave o postavljenoj bombi u Velikom gradu Tvrđave, gde je u toku privredno-turistička manifestacija “Smederevske jesen”.
"Ovi momci koji su ovde treba šansu da iskoriste. Momci koji se budu pokazali - neće ih niko i ništa pomeriti iz tima“, poručio je selektor Dragan Stojković pred utakmicu sa Španijom (0:0). Shvatili su poruku i pokazali kako se "gine" za reprezentativni dres.
Autor krimi trilera Predrag Antonijević želeo je da čuveni glumac odigra ulogu inspektora Marjanovića, ali se sticajem okolnosti na kraju u njoj našao Tihomir Stanić.
U nedelju 08. septembra knedle slave mini jubilej, po peti put obeležava se Svetski dan ove tradicionalne poslastice koja poslednjih godina doživljava pravu renesansu!
Požar koji je pre dva dana buknuo na pribojskoj strani Uvca, i dalje se širi strmim i nepristupačnim vrletima, a dim odleže kotlinama i brdima, pa se miris paljevine oseća i u najudaljenijim opštinama Zlatiborskog okruga.
Za gljivare tek idu dobri dani! Septembar i oktobar su najpovoljniji meseci za branje pečuraka, naravno posle kiša još bolje. Ali, na Kopaoniku uprkos suši, ima i pozamašnih primeraka!
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni. Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji, etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.