UPOZNAJTE SEBE! Ovih pet stvari malo ko zna, a evo šta se dešava kada sanjate!
Podeli vest
Ako se zagledamo u ogledalo i počnemo sebi postavljati pitanja – o sebi, ući ćemo u potpuno novi svet misterija i čuda, fascinantnih činjenica, pitanja i još fascinantnijih odgovora. Ovo su samo neki od njih
1. Vaš mozak generiše dovoljno struje koja bi mogla da napaja manju sijalicu (10 W)
Snovi mogu biti strašni i lepi. Mnogi takođe veruju da neki snovi donose sreću a neki nesreću. Snovi nam mogu ( kako neki veruju) predskazati kakav će nam biti novi dan ili neka bliska budućnost
17.03.2021
12:28
Vaš mozak sadrži oko 100 milijardi mikroskopskih ćelija koje se nazivaju neuroni – odnosno, toliko neurona da bi vam bilo potrebno više od 3.000 godina da ih sve izbrojite – jedan po jedan.
Kad god sanjate, smejete se, mislite, krećete se, ustvari šta god da radite kroz neurone se kreće milijarde hemijskih i električnih signala. Aktivnost u mozgu nikada ne prestaje. Vaši neuroni kreiraju i pošalju više poruka nego svi telefoni na svetu. I dok jedan neuron stvara samo malu količinu električne energije, svi zajedno mogu generisati dovoljno električne energije za napajanje sijalice od 10 W.
Foto: Shutterstock
Vaš mozak sadrži oko 100 milijardi mikroskopskih ćelija koje se nazivaju neuroni
2. Zamišljate stvari iz gornje perspektive (uglavnom sa leve strane)
Ako nekoga zamolite da nacrta čašu, većina će je nacrtati u perspektivi iz gornjeg levog ugla. Razlog je u tome što naši mozgovi, kada su prepušteni samim sebi, zamišljaju objekte u ovom formatu.
1981. godine, istraživač po imenu Palmer išao je širom sveta sa jednim ciljem – da zamoli ljude iz različitih kultura da nacrtaju šoljicu kafe. Neki od njih su je nacrtali "ravno", ali većina je nacrtala iz gornje leve perspektive. Ova studija je utvrdila da većina ljudi zamišlja stvari iz iste perspektive, prozvane "kanonska perspektiva".
Napomena: Ovo važi za većinu ljudi, ali ne i za sve.
3. Dopamin vas čini zavisnim
Da li ste ikada otišli na Google kao bi pronašli neku informaciju, te nakon 30 minuta shvatili da ste za to vreme pročitali mnogo stvari i da sada tražite nešto sasvim drugo? Naučnici tvrde da je za ovakvo ponašanje odgovoran dopamin.
Foto: Shutterstock
Ovakvo ponašanje dopamina u mozgu može objasniti i našu zavisnost od interneta
Verovatno ste do sada čuli da dopamin kontoliše "zadovoljstvo" u našem mozgu. Prema novim istraživanjima, naučnici su utvrdili da dopamin uzrokuje i "ponašanje traženja". Stvara u nama osećaj da nešto želimo, kao i da to isto počnemo tražiti. Ovo željenje i traženje ne spada samo pod fizičke potrebe, kao što su hrana ili intimni odnos, već se podrazumeva i za apstraktne pojmove kao što je jednostavna potraga za novim informacijama.
Ovakvo ponašanje dopamina u mozgu može objasniti i našu zavisnost od interneta. Nešto tražimo, to isto pronađemo, i naš mozak to doživi kao nagradu. U želji da doživi što više takvih senzacija, mozak nas tera da tražimo još više (obično, dok nam oči ne postanu crvene i dok ne shvatimo da imamo samo dva sata pre nego prvi jutarnji alarm zazvoni). Dakle, dopamin je glavni krivac zašto upravo sada čitate o njemu.
4. Vaša creva sadrže oko 100 triliona bakterijskih stanica
Tipična ljudska creva sadrže oko 100 triliona mikroba, to jest 10 puta više nego u čitavom vašem telu. Ljudska creva su u osnovi sterilna sve dok se ne rodite. U prvoj godini života, kulture bakterija i mikroba se počinju nastanjivati u vašim crevima.
Foto: Shutterstock
Od svih gena u crevima, čak 99% njih su bakterijski
Zapravo, od svih gena u crevima, čak 99% njih su bakterijski! Naučnici još uvijek ne znaju šta većina ovih bakterija radi u našem organizmu i čemu služe, iako znamo da su nam jako korisne. Naravno, one nas takođe štite i od raznih uljeza.
5. Vaš um luta oko 30% vremena
Da li ste sanjar? Prema naučnicima svi smo, najmanje 30% vremena. Neki od nas ipak lutaju malo više od drugih, što i nije loša stvar, jer naučnici tvrde da nam ovo "lutanje uma" pomaže da budemo kreativniji i da bolje rešavamo porbleme.
Ljudi obično misle da im um odluta za oko 10% vremena. Ipak, u normalnim svakodnevnim aktivnostima naš um luta do 30% vremena, te u nekim slučajevima, na primer prilikom vožnje na autocesti, um može lutati čak i do 70% vremena.
Foto: Shutterstock
Istraživanje "lutanja uma" potaknuto je redovnom frustracijom neuronaučnika
Kada god bi skenirali nečiji mozak prilikom određene radnje, oko 30% vremena mozak bi počeo uključivati i isključivati različite delove, potpuno nasumično, jasno pokazujući da subjekt više nije fokusiran na zadatak već da je negde "odlutao" i da verovatno po svojoj mašti ganja roze jednoroga.
Lutanje uma je jako korisno. Dopušta nam da se fokusiramo na jednostavne zadatke, kao što su na primer vožnja automobila, dok se u isto vreme bavi "višim ciljevima" i pokušava da odgovori na drevno filozofsko pitanje "Zašto postojimo?". Istraživači na UC Santa Barbara ustanovili su da ljudi čiji um luta više od prosečnih uglavnom bolje rešavaju svakodnevna životna pitanja, kreativniji su i uspešniji.
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće
registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni.
Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili
nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji,
etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne
predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.
Snovi mogu biti strašni i lepi. Mnogi takođe veruju da neki snovi donose sreću a neki nesreću. Snovi nam mogu ( kako neki veruju) predskazati kakav će nam biti novi dan ili neka bliska budućnost
Građani Ukrajine za energetsku krizu krive ne samo Rusiju, već i svoju vladu, prenosi Blumberg, pozivajući se na šefa kijevskog istraživačkog instituta „Penta“ Vladimira Fesenka.
Predsednica Narodne Skupštine Ana Brnabić oglasila se na društvenoj mreži "X" nakon propalog protesta koji su bili u organizaciji dva tajkuna - Dragana Đilasa i Dragana Šolaka.
Novi pokšaj otimanja vlasti od strane lažnih ekologa kojima rukovode tajkuni Dragan Đilas i Dragan Šolak je propao, ili bolje rečeno doživeo je debakl!
Na objektima institucija Republike Srbije u Kosovskoj Mitrovici koje su privremene prištinske institucije nasilno zatvorile u petak danas su postavljeni trojezični natpisi na kojima su istaknuta tzv. kosovska obeležja.
Gosti specijalnog programa televizije Informer bili su ratni reporter Igor Damjanović i Dragoslav Bokan iz Instituta za nacionalnu strategiju. Oni su komentarisali večerašnje proteste u Beogradu, odnosno govorili o tome ko zapravo stoji iza njih i da li se sprema pokušaj obojene revolucije u našoj zemlji.
Informer televizija emituje specijalni program povodom najavljenih protesta opozicije ispred zgrade Radio-televizije Srbije večeras. Prvi gosti bili su politički analitičar Dejan Vuk Stanković i glumac Branislav Lečić.
Gosti "Info dana" Informer TV bili su narodni poslanik Nebojša Bakarec i novinar Tomislav Lovreković. Oni su govorili o protestima koje opozicija večeras organizuje u Beogradu.
Dragan Kojić Keba je imao sudski spor za utvrđivanje očinstva njegovog deteta, koje nije hteo da prizna. Taj incident pokreće pitanje o alimentaciji i svim sudskim procesima o starateljstvu, a na to su odgovorile su gošće Vikend info jutra, Ljiljana Jevremović, tekstopisac, advokat Tamara Nemčev Džinić i socijalna radnica Biserka Jakovljević.
Pokret "Eko straža" najavio je danas ispred zgrade RTS-a protest i novo divljanje opozicije. Na pitanje zašto se ta grupacija iživljava nad narodom, odgovorio nam je gost Info jutra, direktor "Srpskog Telegrafa" Saša Milovanović.
U trgovinskoj radnji „Saša“ u blizini gradske bolnice u Gornjem Milanovcu, u subotu 31. avgusta oko deset sati tragično je nastradala radnica ovog objekta.
Crvena zvezda je uspela da ostvari veliki cilj i po četvrti put u poslednjih sedam godina izbori plasman u Ligu šampiona, a jedan od najzaslužnijih za ovaj uspeh je sjajni južnokorejski vezista, In Bom Hvang.
Večiti derbi između omladinaca Crvene zvezde i Partizana, odigran na pomoćnom terenu Marakane, pretvorio se u pravu dramu koju će svi prisutni dugo pamtiti.
Janik Siner je posle eliminacije Novaka Đokovića i Karlosa Alkaraza rekao da ga to mnogo ne zanima, jer gleda samo sebe, a isto je poručio i Danil Medvedev.
Stranka Francuska nepokorena (LFI), deo široke levičarske koalicije koja je obezbedila najveći deo poslaničkih mesta na julskim parlamentarnim izborima, prikuplja potpise za smenu predsednika Emanuela Makrona sa funkcije.
Izraelske odbrambene snage (IDF) saopštile su danas da su izvele vazdušni napad na komandnu prostoriju koja se nalazila u okviru bivše škole u gradu Gazi, gde se nalazila grupa Hamasovih operativaca.
Dodelom nagrada svečano su završeni 59. „Filmski susreti“ u Nišu. Najveće priznanje festivala nagradna Gran-pri „Naisa“, pripala je glumcu Nikoli Rakočeviću za ulogu Mirka Jovića u filmu „Heroji Halijarda“ i za ulogu Vase u filmu „Za danas toliko“.
Knjige "Priče o životinjama za odrasle" i "Priča o jednom čoveku i dve žene" autorke Ljiljane Jovanović, koja nas je prerano napustila u prodaji su od 24. jula.
U raskoši Venecijanskog filmskog festivala, gde se granica između stvarnosti i mašte često zamagli, jedan film je zasijao posebnim sjajem. To nije bio običan film – to je bio povratak duha koji nije od juče, ali svakako zna kako da osvoji srca publike.
Anđela Đuričić je govorila o turbulentmom odnosu sa Zvezdanom Slavnićem, ali i roditeljima kojima je priredila veliku neprijatnost zbog svog ponašanja u rijalitiju.
Voditeljka Marija Veljković poslednjom objavom na društvenoj mreži Instagram mnoge je navela da pomisle da se u tajnosti udala za glumca Rastka Jankovića.
U novosadskoj ulici Ilije Birčanina 21 od nedavno se nalazi mesto koje će raznežiti starije i probuditi maštu najmlađih! Ko tamo ode, neće biti ravnodušan.
Čista ovčja vuna širom Srbije danas se često baca ili prodaje po niskim cenama, dok su bojadžije i vunovlačari postali prava retkost. U Tršiću, ipak, desetak godina meštani čuvaju i neguju stare veštine.
Kad bi se udružili majstori roštilja iz Leskovca i pekari poznate užičke pekare "Kod Šuljage" nema sumnje da bi nahranili stotine ljudi i to samo jednom pljeskavicom u lepinji!
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni. Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji, etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.