ZAPADU JE SRPSKA CRKVA PRST U OKO, RAZBIJANJE IM JE OD STRATEŠKOG ZNAČAJA! Viola napravila omašku da SPC ne postoji ili su motivi OPASNIJI?!
Podeli vest
Težnje da se promeni istorijski identitet i ustrojstvo naše pomesne crkve nisu novijeg datuma, i nije ih tek frojdovskom omaškom otkrila Viola fon Kramon nakon obilaska diseldorfske eparhije. One su starije od tvitova prolaznih evropskih činovnika i traju koliko i jedina ustanova kadra da sakupi Srbe rasute po svetu - punih osam vekova
Tvitom da SPC ne postoji, već samo njene autonomne eparhije, koji je Viola fon Kramon, izvestilac Evropskog Parlamenta za Kosovo, poslala posle susreta sa episkopom Grigorijem, nije obznanjeno samo njeno elementarno nepoznavanje kanonskog ustrojstva pomesnih pravoslavnih crkava, i Srpske crkve u čijoj je poseti bila.
Srpska pravoslavna crkva poručila je u odgovoru poslanici EP Violi fon Kramon, koja je u objavi na Tviteru negirala postojanje SPC, da SPC u Nemačkoj postoji i to kao deo jedne nedeljive autokefalne Srpske Patrijašije, te da i Ustav SPC i njene uredbe važe i na teritoriji Nemačke, kao i bilo gde na njenom kanonskom području
07.12.2021
17:27
Izneti stav čini se ubedljivije i bolje govori o namerama Zapada, nego što je to sam Zapad spreman da prizna, pa u tom ključu treba i razumeti ovu poruku koja je, iako brzo obrisana, sa polja diplomatije skliznula u javni prostor i upalila crvene alarme.
Nijedna eparhija nema poseban status
Izvestilac EU očigledno ili ne poznaje ili neće da zna kakvo je ustrojstvo SPC, smatra pravni istoričar Zoran Čvorović.
SPC je, objašnjava, sastavljena iz pojedinih eparhija shodno episkopocentričnom uređenju rane hrišćanske crkve ili pravoslavne crkve tokom svih vekova.
Eparhije nemaju poseban status
- Ni jedna eparhija u SPC nema poseban status koji je viši u odnosu na status drugih eparhija. Postoje eparhije koje imaju izvesni istorijski ugled veći nego druge, ali u crkveno- pravnom smislu one su sve jednake. Ni jedan episkop ne izražava punoću vlasti u SPC već punoću vlasti i organizacinog i kanonskog jedinstva izržava Sabor svih episkopa - kaže Čvorović.
Cilj Zapada odavno jasan
Cilj vodećih krugova političkog Zapada odavno je jasan, smatra Čvorović.
- SPC kao jedinstvenu i najstariju nacionalnu ustanovu kod Srba koja i posle razbijanja Jugoslavije jedina može da okupi sve Srbe bez obzira gde i u kojim državama bivše Jugoslavije živeli trebalo bi razbiti i prilagoditi granicama novostvorenih država. Zapad pokazuje i veliko razumevanje za ambicije fanariotskih krugova da preuzmu dijasporu svih pravoslavnih pomesnih crkava, pa i SPC.
Foto: Printscreen
Otuda se insistiranje ovog evrobirokrate o nekakvom posebnom položaju naše eparhije u Nemačkoj može dovesti, ukazuje Čvorović, u vezu sa pokušajem odvajanja i priključenja Carigradskoj patrijaršiji koja je u tom smislu već učinila korak jer svi episkopi pomesnih pravoslavnih crkava u dijaspori ulaze u telo koje koordinira rad pravoslavnih episkopa u jednoj državi ili više država, a kojima uvek predsedava episkop iz Carigradske patrijaršije.
Plan je konfederalizacija SPC
Kada govori o ovakvim ambicijama Čvorović napominje da treba odvojiti fanariotske krugove i njihove istočnopapističke planove koji postoje vekovima od same Carigradske katedre.
„Fanariotskim krugovima kao ni Zapadu ne odgovara SPC kao jedinstvena. Oni bi da je konfederalizuju kako bi u bivšim jugoslovenskim republikama stvorili autonomne crkve, a što se tiče dijaspore izašli u susret ambicijama Carigrada koji je skučen na malom prostoru, i sa malobrojnom pastvom“.
Ambicije zapadnih krugova prepoznala je SPC pa je na jednoj od poslednjih sednica Sabora donela stratešku odluku o ukidanju episkopskih saveta koji su mogli u budućnosti da budu institucionalna klica za dezintegraciju SPC.
„Ukidanjem eparhijskih saveta episkopat SPC je poslao jasnu poruku da je epoha u kojoj se Srpska crkva pod pritiskom spolja, nevoljno, u organizacionom smislu, prilagođavala mapi Balkana koju je iscrtao NATO – prošlost. Ova odluka ukazuje da Srpska crkva nije spremna da izađe u susret globalnom neprijatelju pravoslavlja i srpstva tako što bi, zadržavajući episkopske savete, stvorila uslove za dezintegraciju SPC“.
Presecanje duhovne vertikale
Viola, podsetimo, nije prva koja je u Srpskoj crkvi prepoznala činilac koji može da poremeti planove zapadnih stratega. Na njen poguban značaj upozoravali su i američki generali i zapadni komesari, dovodeći je uvek u vezu sa strateškim značajem obezbeđivanja stabilnosti na Balkanu.
Kao i u Makedoniji i u Crnoj Gori za održivost NATO- a i evroatlantske politike, pokazalo se, nije dovoljno samo njihovo fizičko prisusutvo već i presecanje duhovne vertikale i brisanje sećanja na Srbiju. U tom ključu bi trebalo razumeti napisani pa netom obrisani tvit Viole fon Kramon.
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće
registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni.
Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili
nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji,
etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne
predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.
komentari
Nenad
pre 2 godine
Pročačkajte vi tu stvar malo bolje. Ni taj Grigorije nije baš najjasniji. Bog zna šta je i on pričao
Srpska pravoslavna crkva poručila je u odgovoru poslanici EP Violi fon Kramon, koja je u objavi na Tviteru negirala postojanje SPC, da SPC u Nemačkoj postoji i to kao deo jedne nedeljive autokefalne Srpske Patrijašije, te da i Ustav SPC i njene uredbe važe i na teritoriji Nemačke, kao i bilo gde na njenom kanonskom području
Ukrajinski premijer Vladimir Zelenski navodno se našao pod „baražom kritika“ svojih vojnika, poslanika i vojnih analitičara nakon što su ruske snage uspele da brzo napreduju u Donbasu i potisnu kijevske trupe, objavio je u petak Fajnenšel tajms.
Regrutori CIA namerno lažu Ruse i druge nacionalnosti u okviru svog rutinskog procesa regrutovanja u sedam koraka kako bi ih ubedili da izdaju svoju zemlju, rekao je bivši visoki zvaničnik američke špijunaže za CNBC u novoj seriji, prema izveštajima u petak.
U novom Vikend Info jutru o benefitima društvenih mreža, ali i o tome na koji način je moguće zaraditi od socijalnih mreža, govorila je Jelena Stevanović, "Jelena Oflajn", tiktokerka.
O skandaloznom osuđivanju krajiške grupe "Jandrino jato" od strane hrvatske policije i pravosuđa, zbog navodnog "veličanja četništva i Republike Srpske Krajine", ali i svakog Srbina koji se nađe u toj zemlji, govorili su gosti Info jutra, Mile Bosnić, predsednik udruženja Srba Krajišnika i Tomislav Bokan pokret Dinara-Drina-Dunav.
Slavica Đukić Dejanović, ministarka prosvete, bila je gošća Info jutra, a upravo ona je govorila o unapređenju prosvete i školstva u svim aspektima među kojima je plata i bezbednost prosvetnih radnika.
Gosti novog Info jutra bili su analitičar Miljan Jovićević i Biljana Radomirović, novinarka "Politike" sa KiM, a upravo oni su govorili o divljanju tzv. kosovske policije na severu KiM i u mestima gde žive Srbi.
Gosti "Rata uživo" bili su politikolog Andreja Lović i Mladen Duvnjak iz organizacije "Srbi za Trampa". Govorili su, između ostalog, o predstojećim izborima u Sjedinjenim Američkim Državama, kao i o potencijalnim posledicama koje će njihov ishod imati na Evropu i NATO pakt. Takođe, komentarisali su i političku situaciju u Americi i Nemačkoj.
Slučaj Ane Volš, Beograđanke koju je, kako se sumnja, ubio suprug Brajan, a onda se otarasio njenog tela, pod znakom je pitanja i istaga tapka u mestu jer je američki policajac koji je 2023. godine istraživao Anin nestanak suspendovan zbog pristrasnosti.
Radnik (23) Osnovnog suda u Zaječaru, koji radi kao daktilograf, izboden je u krvavom obračunu koji se juče popodne dogodio na uglu Sremske i Kotorske ulice u Zaječaru.
Srpske stonoteniserke Nada Matić i Borislava Perić-Ranković osvojile su srebrnu medalju na Paraolimpijskim igrama u Parizu, nakon što su u finalu poražene od kineskog para Gu Šaodan i Pan Điamin rezultatom 3:1.
Teniska javnost je ostala u neverici nakon što je Aleksej Popirin uspeo da eliminiše Novaka Đokovića u 3. kolu Ju-Es opena, ali Australijanac je još jednom iznenadio sve svojim izjavama posle meča.
Srpski paraolimpijac Nebojša Đurić, kome su organizatori Paraolimpijskih igara oduzeli srebrnu medalju, oglasio se za Radio televiziju Srbije i poručio da je nad njim učinjena najveća nepravda u istoriji paraolimpizma.
Poplave u Nigeriji su ubile skoro 200 ljudi i odnele domove i poljoprivredno zemljište, saopštila je agencija za upravljanje katastrofama, što dodatno ugrožava snabdevanje hranom, posebno u teško pogođenom severnom regionu.
Očajnički želeći da ojača ukrajinsku odbranu oko Pokrovska, važnog logističkog čvorišta 40 kilometara zapadno od ruševina Avdijevke u istočnoj Ukrajini, ukrajinska nacionalna garda je rasporedila jednu od svojih retkih ofanzivnih brigada - Kara-Dag brigada.
Stranka levice „Nepokorena Francuska“ pokrenula je danas inicijativu za opoziv francuskog predsednika Emanuela Makrona pošto je on odbio kandidaturu Lusi Kastets iz Novog narodnog fronta za premijera.
Ministar odbrane Litvanije Laurinas Kašjunas pozvao je danas saveznike da dozvole Ukrajini da koristi zapadno oružje dugog dometa za napade na ciljeve unutar teritorije Rusiji.
Dodelom nagrada svečano su završeni 59. „Filmski susreti“ u Nišu. Najveće priznanje festivala nagradna Gran-pri „Naisa“, pripala je glumcu Nikoli Rakočeviću za ulogu Mirka Jovića u filmu „Heroji Halijarda“ i za ulogu Vase u filmu „Za danas toliko“.
Knjige "Priče o životinjama za odrasle" i "Priča o jednom čoveku i dve žene" autorke Ljiljane Jovanović, koja nas je prerano napustila u prodaji su od 24. jula.
U raskoši Venecijanskog filmskog festivala, gde se granica između stvarnosti i mašte često zamagli, jedan film je zasijao posebnim sjajem. To nije bio običan film – to je bio povratak duha koji nije od juče, ali svakako zna kako da osvoji srca publike.
Roditelji četvoro dece, Fil i Brodi Mekenzi, odlučili su da uklone ekrane iz života svoje dece. Zabranili su svojim sinovima da koriste mobilne telefone, tablete i televizijske ekrane.
Pevačica i ove godine očekuje fantastičan provod na Informerovoj proslavi, a pred našim kamerama otkrila je nekoliko zanimljivih detalja iz poslovnog i privatnog života.
Čista ovčja vuna širom Srbije danas se često baca ili prodaje po niskim cenama, dok su bojadžije i vunovlačari postali prava retkost. U Tršiću, ipak, desetak godina meštani čuvaju i neguju stare veštine.
Kad bi se udružili majstori roštilja iz Leskovca i pekari poznate užičke pekare "Kod Šuljage" nema sumnje da bi nahranili stotine ljudi i to samo jednom pljeskavicom u lepinji!
U porti srednjovekovnog manastira Kalenić kod Rekovca i na Letnjoj pozornici kraj Kalenićke reke sutra počinje 54. Sabor narodnog stvaralaštva "Prođoh Levač, prođoh Šumadiju".
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni. Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji, etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.