MALI ODGOVORIO RADOSAVLJEVIĆU I NIKEZIĆU: O srpskoj ekonomiji danas besramno govore oni koji su stručno uništavali Srbiju
Podeli vest
Ministar finansija i potpredsednik Srpske napredne stranke Siniša Mali odgovorio je, kako je objasnio, „ekspertima za propast“ i „lažovima“ Goranu Radosavljeviću i Dušanu Nikeziću, i napomenuo da o srpskoj ekonomiji danas besramno govore oni koji su stručno uništavali Srbiju
„Teze ovih „stručnjaka“ da je inflacija pojela plate, pobija činjenica da je prosečna inflacija na nivou 2021. godine iznosila 4,1 odsto, što znači da smo na nivou godine imali ne samo nominalni, već i realni rast zarada od 4,6 procenata“, objasnio je Mali.
Gostujući u Jutarnjem programu TV Pink, ministar finansija Siniđa Mali osvruo se i na novi "investiciju" Dragana Šolaka, odnosno kupovinu fudbalskog kluba Sautempton
06.01.2022
12:37
On je naveo da je prosečna godišnja inflacija u našoj zemlji znatno manja nego u pojedinim jačim evropskim ekonomijama, pošto je ona u Poljskoj 5,1 odsto, a u Mađarskoj 5 procenata. Istakao je i da je prosečna godišnja inflacija u Nemačkoj prošle godine iznosila 3,1 odsto, a u Španiji 3 procenata, te da je njihova priča da Srbija ima znatno veću inflaciju od evropskog proseka ništa drugo do notorna glupost.
Siniša Mali je naglasio da je nešto viša inflacija u najvećoj meri posledica rasta cena energenata i hrane na svetskom tržištu.
„Možda je najveći uspeh to što je prosečna „bazna inflacija“, osnosno kada se isključe cene energenata, hrane, alkohola i cigareta, u 2021. godini iznosila 2,3 procenta, dok je, u decembru iznosila 3,5 odsto, što je ogroman uspeh u ovakvim međunarodnim okolnostima. Između ostalog, u tome smo uspeli, jer za razliku od „stručnjaka“ mi, između ostalog, čuvamo stabilnost deviznog kursa već devet i po godina. Uz to, javne finansije su stabilne, kao i javni dug, koji je čak i ispod nivoa koji smo očekivali, zahvaljujući uštedama koje smo postigli. Naime, prošla godina je završena sa stopom javnog duga od 56,9 odsto opšte države u odnosu na BDP, odnosno 57,5 procenata u odnosu na konsolidovanu državu“, objasnio je Mali.
Kako je rekao, iako se pretpostavlja da bi nekadašnji državni sekretari u Ministarstvu finansija trebalo da dobro poznaju materiju, vremenom ta pretpostavka bledi.
„U njihovo vreme, 2011. godine inflacija je bila dvocifrena, čak 11 odsto, što je pored tragičnog rasta kursa evra sa 81 na čak 113,13 dinara, uticalo na drastičan pad životnog standarda građana. Ta katastrofa se dogodila ne zbog spoljnih faktora, poput prekida lanaca snabdevanja, već zbog pogrešnih odluka tadašnje vlasti, odnosno pomenutih Radosavljevića i Nikezića, a pod patronatom njihovih šefova, kojima je jedina politika bila da pokradu što više novca iz državne kase. Njihova politika je bilo prekomerno zaduživanje, uz neshvatljivo visoke kamate, a kako bi veštački podizali plate i penzije pred izbore, i deo tog novca naravno skladištili na privatnim računima. Zbog njih nam se bankrot konačno nasmešio 2012. godine, pošto su uspeli da do te mere upropaste javne finansije, odnosno da i državu i građane doteraju do prosjačkog štapa“, naveo je on.
Kada je reč o sabiranju BDP-a od 2001. do 2012. godine, Siniša Mali je naveo da oni sabiraju „babe i žabe“.
„Taj period mora da se razbije na tri potperioda: oporavak i stabilizaciju od 2001. do 2005. kada je razrešen zid finansijskih sankcija stand by aranžmanom sa Međunarodnim monetarnim fondom, otpisom 2/3 spoljnog javnog duga (Pariskom i Londonskom klubu) i velikim prilivom donacija za operativnu rehabilitaciju elektroenergetskog sektora i glavnih funkcija države. Od 2004. godine, afirmisan je jedan potrošački model ekonomije u kome se povećavaju plate i penzije, ali na bazi zaduživanja i privatizacije, tako da raste spoljnotrgovinska i platnobilansna neravnoteža (deficit roba i usluga do 24 odsto BDP-a) koja najavljuje rast autonomnih rizika od izbijanja finansijske krize“, naveo je on.
Podsetio je da je kriza izbila u oktobru 2008. godine i da je tada disao „sudden stop“ na finansijskim tržištima, tako da je zaduživanje preuzela država bez promene potrošačkog modela i sa daljim rastom potrošnje iznad investicija.
„Neograničeno javno zaduživanje u trećem potperiodu od 2009. do 2012. godine dovelo je do akumulacije skupog i nepovoljnog javnog duga, a probijena su i fiskalna pravila (ograničenje javnog duga na 45 odsto BDP-a) zbog čega je MMF suspendovao aranžman iz 2011. u februaru 2012. godine, shvatajući da Srbija srlja u krizu javnog duga, odnosno u bankrotstvo. Najgora manifestacija neodgovornih fiskalnih i monetarnih politika je bio rast udela problematičnih kredita u državnim bankama. Setimo se Agrobanke, koja je otišla „pod led“. Tako su propale i sve državne banke i fondovi (Vojvođanski razvojni fond), osim Komercijalne banke, mada ni ona nije bez balasta nenaplativih kredita. Kreirane su fiktivne kompanije koje su drenirale državne banke, a novac je odlazio u privatne džepove. Državne banke i fondovi su tako propali, a nova monetarna i fiskalna vlast od 2012. godine morala je da se uhvati u koštac sa teškim reformama, fiskalnom konsolidacijom, sanacijama u bankarskom sektoru, obnavljanjima državnih fondova i stabilizacijom tržišta, odnosno cena i kursa“, rekao je on.
Mali je istakao da njihova priča o rastu BDP-a u uslovima neodrživosti i potencijalnog bankrotstva zasnovanog na rastu potrošnje koja prednjači u odnosu na rast investicija, predstavlja besmislicu, kao i poređenje istog sa periodima stabilnosti i održivog rasta.
On je naveo da je Srbija postigla fantastične rezultate, o čemu su oni i njihovi poslodavci u interesno-poslovnim kompanijama, koji se prodaju za političke partije, mogli samo da sanjaju, jer briga o opštem dobru, nije u njihovom programu.
„Po fleš proceni Republičkog zavoda za statistiku stopa rasta naše ekonomije u 2021. godini bila je 7,5 odsto. Sa stopom rasta od minus 0,9 odsto u 2020. godini, ako pogledamo te dve godine kumulativno to je rast od 6,5 odsto, i to je posle Irske najviša stopa rasta u Evropi. Srbija pobeđuje u doba pandemije, u doba najveće krize“, zaključio je Mali.
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće
registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni.
Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili
nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji,
etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne
predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.
Gostujući u Jutarnjem programu TV Pink, ministar finansija Siniđa Mali osvruo se i na novi "investiciju" Dragana Šolaka, odnosno kupovinu fudbalskog kluba Sautempton
Ukrajinski premijer Vladimir Zelenski navodno se našao pod „baražom kritika“ svojih vojnika, poslanika i vojnih analitičara nakon što su ruske snage uspele da brzo napreduju u Donbasu i potisnu kijevske trupe, objavio je u petak Fajnenšel tajms.
Regrutori CIA namerno lažu Ruse i druge nacionalnosti u okviru svog rutinskog procesa regrutovanja u sedam koraka kako bi ih ubedili da izdaju svoju zemlju, rekao je bivši visoki zvaničnik američke špijunaže za CNBC u novoj seriji, prema izveštajima u petak.
U novom Vikend Info jutru o benefitima društvenih mreža, ali i o tome na koji način je moguće zaraditi od socijalnih mreža, govorila je Jelena Stevanović, "Jelena Oflajn", tiktokerka.
O skandaloznom osuđivanju krajiške grupe "Jandrino jato" od strane hrvatske policije i pravosuđa, zbog navodnog "veličanja četništva i Republike Srpske Krajine", ali i svakog Srbina koji se nađe u toj zemlji, govorili su gosti Info jutra, Mile Bosnić, predsednik udruženja Srba Krajišnika i Tomislav Bokan pokret Dinara-Drina-Dunav.
Slavica Đukić Dejanović, ministarka prosvete, bila je gošća Info jutra, a upravo ona je govorila o unapređenju prosvete i školstva u svim aspektima među kojima je plata i bezbednost prosvetnih radnika.
Gosti novog Info jutra bili su analitičar Miljan Jovićević i Biljana Radomirović, novinarka "Politike" sa KiM, a upravo oni su govorili o divljanju tzv. kosovske policije na severu KiM i u mestima gde žive Srbi.
Gosti "Rata uživo" bili su politikolog Andreja Lović i Mladen Duvnjak iz organizacije "Srbi za Trampa". Govorili su, između ostalog, o predstojećim izborima u Sjedinjenim Američkim Državama, kao i o potencijalnim posledicama koje će njihov ishod imati na Evropu i NATO pakt. Takođe, komentarisali su i političku situaciju u Americi i Nemačkoj.
Slučaj Ane Volš, Beograđanke koju je, kako se sumnja, ubio suprug Brajan, a onda se otarasio njenog tela, pod znakom je pitanja i istaga tapka u mestu jer je američki policajac koji je 2023. godine istraživao Anin nestanak suspendovan zbog pristrasnosti.
Radnik (23) Osnovnog suda u Zaječaru, koji radi kao daktilograf, izboden je u krvavom obračunu koji se juče popodne dogodio na uglu Sremske i Kotorske ulice u Zaječaru.
Srpske stonoteniserke Nada Matić i Borislava Perić-Ranković osvojile su srebrnu medalju na Paraolimpijskim igrama u Parizu, nakon što su u finalu poražene od kineskog para Gu Šaodan i Pan Điamin rezultatom 3:1.
Teniska javnost je ostala u neverici nakon što je Aleksej Popirin uspeo da eliminiše Novaka Đokovića u 3. kolu Ju-Es opena, ali Australijanac je još jednom iznenadio sve svojim izjavama posle meča.
Srpski paraolimpijac Nebojša Đurić, kome su organizatori Paraolimpijskih igara oduzeli srebrnu medalju, oglasio se za Radio televiziju Srbije i poručio da je nad njim učinjena najveća nepravda u istoriji paraolimpizma.
Poplave u Nigeriji su ubile skoro 200 ljudi i odnele domove i poljoprivredno zemljište, saopštila je agencija za upravljanje katastrofama, što dodatno ugrožava snabdevanje hranom, posebno u teško pogođenom severnom regionu.
Očajnički želeći da ojača ukrajinsku odbranu oko Pokrovska, važnog logističkog čvorišta 40 kilometara zapadno od ruševina Avdijevke u istočnoj Ukrajini, ukrajinska nacionalna garda je rasporedila jednu od svojih retkih ofanzivnih brigada - Kara-Dag brigada.
Stranka levice „Nepokorena Francuska“ pokrenula je danas inicijativu za opoziv francuskog predsednika Emanuela Makrona pošto je on odbio kandidaturu Lusi Kastets iz Novog narodnog fronta za premijera.
Ministar odbrane Litvanije Laurinas Kašjunas pozvao je danas saveznike da dozvole Ukrajini da koristi zapadno oružje dugog dometa za napade na ciljeve unutar teritorije Rusiji.
Dodelom nagrada svečano su završeni 59. „Filmski susreti“ u Nišu. Najveće priznanje festivala nagradna Gran-pri „Naisa“, pripala je glumcu Nikoli Rakočeviću za ulogu Mirka Jovića u filmu „Heroji Halijarda“ i za ulogu Vase u filmu „Za danas toliko“.
Knjige "Priče o životinjama za odrasle" i "Priča o jednom čoveku i dve žene" autorke Ljiljane Jovanović, koja nas je prerano napustila u prodaji su od 24. jula.
U raskoši Venecijanskog filmskog festivala, gde se granica između stvarnosti i mašte često zamagli, jedan film je zasijao posebnim sjajem. To nije bio običan film – to je bio povratak duha koji nije od juče, ali svakako zna kako da osvoji srca publike.
Roditelji četvoro dece, Fil i Brodi Mekenzi, odlučili su da uklone ekrane iz života svoje dece. Zabranili su svojim sinovima da koriste mobilne telefone, tablete i televizijske ekrane.
Pevačica i ove godine očekuje fantastičan provod na Informerovoj proslavi, a pred našim kamerama otkrila je nekoliko zanimljivih detalja iz poslovnog i privatnog života.
Čista ovčja vuna širom Srbije danas se često baca ili prodaje po niskim cenama, dok su bojadžije i vunovlačari postali prava retkost. U Tršiću, ipak, desetak godina meštani čuvaju i neguju stare veštine.
Kad bi se udružili majstori roštilja iz Leskovca i pekari poznate užičke pekare "Kod Šuljage" nema sumnje da bi nahranili stotine ljudi i to samo jednom pljeskavicom u lepinji!
U porti srednjovekovnog manastira Kalenić kod Rekovca i na Letnjoj pozornici kraj Kalenićke reke sutra počinje 54. Sabor narodnog stvaralaštva "Prođoh Levač, prođoh Šumadiju".
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni. Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji, etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.