AfD: Lažna država Kosovo propala - Nemačka da povuče priznanje!
Podeli vest
Poslanici Alternative za Nemačku (AFD) u Bundestagu podneli su zahtev u kojem traže da Berlin povuče priznanje Kosova.
- Lažna država Кosovo je propala – odvojena posle protivpravne agresije NATO-a protiv SR Jugoslavije (1999) i uprkos jednostranom proglašenju nezavisnosti 2008. godine bez sprovedenog referenduma, uz tolerisanje proterivanja stotina hiljada Srba, Jevreja i drugih nealbanaca i nepoštovanje volje srpske manjine na severnom Кosovu, koju su priznale mnoge države, Kosovo ne samo da je najsiromašnija ‘država’ zapadnog Balkana, već je i druga najsiromašnija ‘država’ Evrope, posle Moldavije - navode oni u zahtevu.
Predsednik Stranke slobode i pravde (SSP) Dragan Đilas ocenio je da je evropski plan za normalizaciju odnosa Srbije i Kosova i Metohije neminovnost jer je javnost u Srbiji o sadržaju plana obaveštena nakon njegovog prihvatanja i da je je jedino rešenje obezbediti bolji život Srbima koji su ostali na teritoriji Kosova.
04.03.2023
17:34
Konstatuju i da na Kosovu nezaposlenost među mladima iznosi skoro 60 procenata, a ukupna nezaposlenost obuhvata skoro trećinu stanovništva.
- Najveći broj evropskih džihadista (po glavi stanovnika) u Siriji dolazio je sa Кosova - upozorava se u zahtevu koji su potpisali poslanici Petr Bistron, Markus Fronmajer, Tina Кrupale, Ojgen Šmit, dr Aleksandra Gauland, Štefan Кojter, Štefen Кotre, Matijas Mocdorf.
Oni ukazuju i da je nekadašnji premijer Кosova, koji je bio umešan u šverc heroina i trgovinu organima, bivši vođa OVК Hašim Tači optužen pred Specijalnim sudom za Кosovo u Hagu.
AfD ističe da vladu na Kosovu vodi nacionalistička stranka Samoopredeljenje, premijera Aljbina Кurtija koja u svom programu predviđa stvaranje “Velike Albanije” putem pripajanja Кosova Albaniji, uz ocenu da “Velika Albanija – koju čine Albanija, Кosovo, Preševska dolina na jugu Srbije koju naseljavaju Albanci, zapadna Severna Makedonija i deo Crne Gore” među Albancima postaje sve popularnija.
Napominju i da se prava srpske manjine na Кosovu ne poštuju, a da je od 1999. godine proterano 220.000 Srba, dok je ukupno 150 srpskih crkava i manastira na Kosovu uništeno.
- Prema izveštaju američkog Stejt departmenta o verskim slobodama, na Кosovu je zabeležen veći broj incidenata i diskriminacije Srpske pravoslavne crkve. Između ostalog, SPC se ne priznaju imovinska prava. Prema mreži ‘Evropa Nostra’ manastir Visoki Dečani, koji je Unesko 2004. godine proglasio svetskom kulturnom baštinom, spada među sedam najugroženijih kulturnih spomenika u Evropi - stoji u zahtevu.
Ukazuje se i da sve do danas kosovske vlasti blokiraju osnivanje Zajednice opština sa srpskom većinom što je dogovoreno još 2013. godine u okviru političkog dijaloga između Srbije i Кosova.
- Pri tome, čak i kosovski posmatrači primećuju da je to bio jedan od centralnih elemenata aprilskog sporazuma iz 2013. godine. Tako položaj srpske manjine na Кosovu ostaje nesiguran, kao što je bio i ranije. Prema podacima srpske vlade, na Кosovu je od 2021. godine zabeleženo 278 etnički motivisanih incidenata protiv srpske manjine - podseća AfD.
Zato je, na osnovu navedenih činjenica, prema mišljenju eksperta za međunarodno pravo, prof. Matijasa Herdegena nezavisnost Кosova sporna “zbog sumnje u sopstvenu efektivnu državnu vlast”, podseća AfD dodajuchi da, priznanje neke države nije samo povezano sa postojanjem tri obeležja države - narod, teritorija i državna vlast - nego, kako ukazuje Herdegen, i sa političkom odlukom.
- Sa ovim nije u suprotnosti ni mišljenje Međunarodnog suda pravde. Mišljenje se isključivo bavi pitanjem da li je jednostrano proglašenje nezavisnosti Кosova u suprotnosti sa međunarodnim običajnim pravom ili Rezolucijom Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija 1244. Međutim, Međunarodni sud pravde se u citiranom mišljenju nije eksplicitno bavio pitanjem da li je Кosovo uopšte smelo da traži pravo na samoopredeljenje i time na secesiju. Stručna služba Bundestaga dolazi do zaključka – ‘Ukratko, može se, dakle, reći da je zbog visokog stepena politizacije i slabe međunarodnopravne regulisanosti (povlačenja) priznanja država, povlačenje priznanja (politički) moguće’. To naglašavaju i vodeći pravnici, među kojima i profesor Šo koji kaže da - zato što je priznanje, u krajnjoj liniji, politička stvar, ma kako ona bila pravno uslovljena, odatle logički sledi da ukoliko neka država određenu političku situaciju shvata na taj način da ona opravdava povlačenje priznanja, država će preduzeti radnje koje odgovaraju njenim političkim interesima - objašnjava AfD.
Poslanici AfD ukazuju da je devet država saopštilo da povlače priznanje nezavisnosti Кosova - Somalija, Burkina Faso, Gabon, Esvatini, Libija, Gvineja, Antigva i Barbuda, Maldivi i Sveta Lucija, kao i da među članicama EU pet ne priznaje Kosovo - Grčka, Španija, Rumunija, Republika Кipar i Slovačka.
- Iako je Mađarska priznala Кosovo, ona u međunarodnim organizacijama glasa protiv Кosova. To se, takođe, odnosi i na mogući prijem Кosova u Savet Evrope - podsećaju poslanici Bistron, Fronmajer, Кrupale, Šmit, Gauland, Kojter, Кotre i Mocdorf, čiji bi zahtev uskoro mogao biti predmet rasprave u Bundestagu.
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće
registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni.
Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili
nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji,
etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne
predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.
Kurtije je pomilovan od strane bivšeg režima i na svaki mogući način je pokušavao da stvori Veliku Albaniju. Ali mu to ne polazi za rukom, zato što je dosta zemalja povuklo priznanje nezavisnosti lažne države Kosovo.
Predsednik Stranke slobode i pravde (SSP) Dragan Đilas ocenio je da je evropski plan za normalizaciju odnosa Srbije i Kosova i Metohije neminovnost jer je javnost u Srbiji o sadržaju plana obaveštena nakon njegovog prihvatanja i da je je jedino rešenje obezbediti bolji život Srbima koji su ostali na teritoriji Kosova.
Ukrajinski premijer Vladimir Zelenski navodno se našao pod „baražom kritika“ svojih vojnika, poslanika i vojnih analitičara nakon što su ruske snage uspele da brzo napreduju u Donbasu i potisnu kijevske trupe, objavio je u petak Fajnenšel tajms.
Regrutori CIA namerno lažu Ruse i druge nacionalnosti u okviru svog rutinskog procesa regrutovanja u sedam koraka kako bi ih ubedili da izdaju svoju zemlju, rekao je bivši visoki zvaničnik američke špijunaže za CNBC u novoj seriji, prema izveštajima u petak.
U novom Vikend Info jutru o benefitima društvenih mreža, ali i o tome na koji način je moguće zaraditi od socijalnih mreža, govorila je Jelena Stevanović, "Jelena Oflajn", tiktokerka.
O skandaloznom osuđivanju krajiške grupe "Jandrino jato" od strane hrvatske policije i pravosuđa, zbog navodnog "veličanja četništva i Republike Srpske Krajine", ali i svakog Srbina koji se nađe u toj zemlji, govorili su gosti Info jutra, Mile Bosnić, predsednik udruženja Srba Krajišnika i Tomislav Bokan pokret Dinara-Drina-Dunav.
Slavica Đukić Dejanović, ministarka prosvete, bila je gošća Info jutra, a upravo ona je govorila o unapređenju prosvete i školstva u svim aspektima među kojima je plata i bezbednost prosvetnih radnika.
Gosti novog Info jutra bili su analitičar Miljan Jovićević i Biljana Radomirović, novinarka "Politike" sa KiM, a upravo oni su govorili o divljanju tzv. kosovske policije na severu KiM i u mestima gde žive Srbi.
Gosti "Rata uživo" bili su politikolog Andreja Lović i Mladen Duvnjak iz organizacije "Srbi za Trampa". Govorili su, između ostalog, o predstojećim izborima u Sjedinjenim Američkim Državama, kao i o potencijalnim posledicama koje će njihov ishod imati na Evropu i NATO pakt. Takođe, komentarisali su i političku situaciju u Americi i Nemačkoj.
Slučaj Ane Volš, Beograđanke koju je, kako se sumnja, ubio suprug Brajan, a onda se otarasio njenog tela, pod znakom je pitanja i istaga tapka u mestu jer je američki policajac koji je 2023. godine istraživao Anin nestanak suspendovan zbog pristrasnosti.
Radnik (23) Osnovnog suda u Zaječaru, koji radi kao daktilograf, izboden je u krvavom obračunu koji se juče popodne dogodio na uglu Sremske i Kotorske ulice u Zaječaru.
Srpske stonoteniserke Nada Matić i Borislava Perić-Ranković osvojile su srebrnu medalju na Paraolimpijskim igrama u Parizu, nakon što su u finalu poražene od kineskog para Gu Šaodan i Pan Điamin rezultatom 3:1.
Teniska javnost je ostala u neverici nakon što je Aleksej Popirin uspeo da eliminiše Novaka Đokovića u 3. kolu Ju-Es opena, ali Australijanac je još jednom iznenadio sve svojim izjavama posle meča.
Srpski paraolimpijac Nebojša Đurić, kome su organizatori Paraolimpijskih igara oduzeli srebrnu medalju, oglasio se za Radio televiziju Srbije i poručio da je nad njim učinjena najveća nepravda u istoriji paraolimpizma.
Poplave u Nigeriji su ubile skoro 200 ljudi i odnele domove i poljoprivredno zemljište, saopštila je agencija za upravljanje katastrofama, što dodatno ugrožava snabdevanje hranom, posebno u teško pogođenom severnom regionu.
Očajnički želeći da ojača ukrajinsku odbranu oko Pokrovska, važnog logističkog čvorišta 40 kilometara zapadno od ruševina Avdijevke u istočnoj Ukrajini, ukrajinska nacionalna garda je rasporedila jednu od svojih retkih ofanzivnih brigada - Kara-Dag brigada.
Stranka levice „Nepokorena Francuska“ pokrenula je danas inicijativu za opoziv francuskog predsednika Emanuela Makrona pošto je on odbio kandidaturu Lusi Kastets iz Novog narodnog fronta za premijera.
Ministar odbrane Litvanije Laurinas Kašjunas pozvao je danas saveznike da dozvole Ukrajini da koristi zapadno oružje dugog dometa za napade na ciljeve unutar teritorije Rusiji.
Dodelom nagrada svečano su završeni 59. „Filmski susreti“ u Nišu. Najveće priznanje festivala nagradna Gran-pri „Naisa“, pripala je glumcu Nikoli Rakočeviću za ulogu Mirka Jovića u filmu „Heroji Halijarda“ i za ulogu Vase u filmu „Za danas toliko“.
Knjige "Priče o životinjama za odrasle" i "Priča o jednom čoveku i dve žene" autorke Ljiljane Jovanović, koja nas je prerano napustila u prodaji su od 24. jula.
U raskoši Venecijanskog filmskog festivala, gde se granica između stvarnosti i mašte često zamagli, jedan film je zasijao posebnim sjajem. To nije bio običan film – to je bio povratak duha koji nije od juče, ali svakako zna kako da osvoji srca publike.
Roditelji četvoro dece, Fil i Brodi Mekenzi, odlučili su da uklone ekrane iz života svoje dece. Zabranili su svojim sinovima da koriste mobilne telefone, tablete i televizijske ekrane.
Pevačica i ove godine očekuje fantastičan provod na Informerovoj proslavi, a pred našim kamerama otkrila je nekoliko zanimljivih detalja iz poslovnog i privatnog života.
Čista ovčja vuna širom Srbije danas se često baca ili prodaje po niskim cenama, dok su bojadžije i vunovlačari postali prava retkost. U Tršiću, ipak, desetak godina meštani čuvaju i neguju stare veštine.
Kad bi se udružili majstori roštilja iz Leskovca i pekari poznate užičke pekare "Kod Šuljage" nema sumnje da bi nahranili stotine ljudi i to samo jednom pljeskavicom u lepinji!
U porti srednjovekovnog manastira Kalenić kod Rekovca i na Letnjoj pozornici kraj Kalenićke reke sutra počinje 54. Sabor narodnog stvaralaštva "Prođoh Levač, prođoh Šumadiju".
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni. Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji, etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.