MALI "ODJAVIO" NIKEZIĆA: I vi i drugi Đilasovi sateliti uspeli ste da dovedete zemlju na ivicu finansijske provalije!
Podeli vest
Ministar finansija Siniša Mali danas je reagovao na saopštenje Dušana Nikezića iz Stranke slobode i pravde i naglasio da deviza „posle nas potop“ može jedino da važi za njega i njegovog poslodavca Dragana Đilasa, jer su preskupim zaduživanjem i nedomaćinskom ekonomskom politikom uspeli da dovedu zemlju do ivice finansijske provalije
Ministar finansija Siniša Mali rekao je da se za pomoć države od 100 evra prijavilo ukupno 1.019.796 mladih kojima će taj novac biti isplaćen danas, sutra i u četvrtak
01.02.2022
07:24
- Njihova kleptokratija sasvim sigurno je vodila zemlju do bankrota. I Nikezić i drugi sateliti koje angažuje Dragan Đilas, zaduživali su zemlju po enormnim kamatnim stopama, ne kako bi gradili i ulagali u bolje sutra, već u svoje džepove, da bi uspeli da isplate plate i penzije, i da ih povećaju pred izbore. Mi, za razliku od njih, imamo međunarodni kredibilitet, što podrazumeva i niske kamatne stope, a novac od planiranog zaduženja upotrebiće se za putnu i železničku infrastrukturu, za ulaganja u zaštitu životne sredine, kao i za uvođenje interneta u srpska sela - rekao je Mali.
Kako je rekao, Srbija bez njih na vlasti, između ostalog, uspela je da vrati i deo njihove štetočinske zaostavštine, poput preskupog kredita, pošto su uspeli da zemlju zaduže 2011. godine po zelenaškoj kamatnoj stopi od 7,25 odsto na deset godina.
„Mi smo daleko odmakli od nekadašnjeg zagrljaja propasti, iz kojeg smo se istrgli zahvaljujući teškim merama fiskalne konsolidacije. Srbija ne srlja u krizu javnog duga, kako to pokušavaju da predstave Nikezić i njegov poslodavac. U ovom trenutku, stopa javnog duga iznosi 52,9 odsto BDP-a, što je daleko od nivoa od 60 procenata, koliko propisuje Mastriht. Tako će i ostati, jer mi, vodimo računa o našim javnim finansijama i nema bojazni da će javni dug biti ugrožen kao u njihovo vreme. Srbija je danas jaka i stabilna, o čemu govori i fantastičan rezultat kada je u pitanju stopa rasta BDP-a. Prošle godine ona je bila 7,5 procenata, a 2020. godine minus 0,9 odsto. Kumulativno smo ostvarili najveći rast u Evropi, odmah posle Irske, i to u doba krize i pored izdvajanja za pomoć privredi i građanima u iznosu od 8,7 milijardi evra, odnosno oko 18 odsto BDP-a“, objasnio je Mali.
Napomenuo je da „ekspertu“ Nikeziću očigledno još uvek nije jasno da se krediti povlače prema realizaciji projekata, a da se otplaćuju onako kako dospevaju.
„To znači da krediti koji se opravdano uzimaju, ulaze u javni dug tek datumom povlačenja, a ne odmah. Pored toga što nemamo visoke kamatne stope poput njih, obaveze plaćamo u dan i u dinar. Za razliku od drugih država, koje su upale u krizu javnog duga, mi naše finansije čvrsto držimo pod kontrolom i to se neće promeniti, na šta smo ponosni“, objasnio je on.
Mali je naveo da se sada govorio o projektnom zaduživanju za kapitalne projekte, za razliku od njih, koji su se zaduživali za neodrživo povećanje tekuće potrošnje u uslovima ekonomske stagnacije.
„Da budem potpuno precizan, trenutno gradimo više od 1.200 kilometara, odnosno 10 auto-puteva i brzih saobraćajnica, i to uprkos pandemiji viursa korona. Reč je o izgradnji brze saobraćajnice Novi Sad – Ruma, o povezivanju Kuzmina sa Sremskom Račom, o izgradnji deonice Preljina – Požega, radimo na Moravskom koridovu, putu Ruma – Šabac – Loznica, gradi se deonica Novi Beograd – Surčin, obilaznica oko Beograda, brza saobraćajnica Iverak – Lajkovac, saobraćajnica Požarevac – Veliko Gradište – Golubac, gradi se auto-put E-80 Niš – Merdare, odnosno deonica Niš – Pločnik. Takođe, a dodatno imamo i projekat za obilaznicu oko Gornjeg Milanovca, kao i rekonstrukciju državnog puta Novi Pazar – Tutin. Kapitalni projekti u koje ulažemo novac, dalje utiču na rast BDP-a i bolji životni standard građana. Podsetiću i da je budžetom za kapitalne investicije izdvojeno 406,7 milijardi dinara, odnosno 6,1 odsto BDP-a, dok je na nivou opšte države ta brojka oko 485,8 milijardi dinara, odnosno 7,3 procenata BDP-a. Takođe, ulaganja u bolju, modernu infrastrukturu vodi do još više domaćih i stranih investicija. Samo prošle godine ostvarili smo strane direktne investicije u iznosu od 3,9 milijardi evra. Taj rezultat govori da smo stvorili još bolje uslove, ali i da smo održali kredibilitet među stranim investitorima“, istakao je Mali.
On je naveo da kritika svega što se radi u Srbiji navodi jedino na zaključak da Nikeziću i njegovom gazdi smeta izgradnja naša zemlje, odnosno sve ono što oni nisu bili sposobni, niti su želeli da sprovedu.
„Navešću kao primer zaduženje za projekat izgradnje brze saobraćajnice Novi Sad – Ruma, odnosno „Fruškogorski koridor“. Reč je o projektu koji je od posebnog značaja za razvoj transportnog sistema Srbije i doprineće unapređenju efikasnosti i ekonomskih koristi u sektoru saobraćaja, smanjenju posledica teretnog saobrćaja i nepovoljnih uticaja na okolinu. Takođe, doprineće rasterećenju drugih putnih pravaca, bržem protoku saobraćaja, uštedama u troškovima i vremenu putovanja, smanjenju broja saobraćajnih nesreća i posebno, povećanju bezbednosti pešaka i pozitivnim efektima na životnu sredinu sniženjem nivoa buke i emisije štetnih gasova. Još jedan od primera je izgradnja Moravskog koridora, odnosno deonice Pojate – Preljina, što je svakako jedan od najvažnijih infrastrukturnih projekata koji u ovom trenutku sprovodimo u Srbiji. Sredstva od 400 miliona evra će biti iskorišćena za izgradnju infrastrukturnog koridora auto-puta E761, deonice Pojate – Preljina. Podsetiću da je ukupna dužina Moravskog koridora, koji je deo plana „Srbija 2025“ oko 112 kilometara, i predstavlja jednu od najznačajnijih saobraćajnica u zemlji, jer povezuje centralne delove sa Koridorima 10 i 11, odnosno biće spojeni auto-put Beograd – Niš i auto – put Miloš Veliki“, istakao je Mali.
Kako je naveo, dežurnim kritičarima, najverovatnije smeta i zajam koji uzimamo od EBRD-a, u iznosu od 100 miliona evra, a za brži razvoj širokopojasnih mreža u ruralnim područjima naše zemlje.
„Navikli smo da im sve smeta, pa i to što mislimo na razvoj cele teretorije Srbije, a ne samo Beograda i većih gradova. Nama su sela važna, važno je da deca imaju pristup savremenim tehnologijama, važno je da imaju šansu da uče i razvijaju se. Taj predlog zakona će se takođe naći pred poslanicima, a podrazumeva projektovanje i izgradnju širokopojasne infrastrukture, koja će povezivati 1.200 škola i javnih ustanova u ruralnim područjima sa postojećom širokopojasnom infrastrukturom. Škole i javne ustanove će se koristiti kao pristupne tačke za seoska domaćinstva u njihovoj blizini, kako bi i ona bila obuhvaćena širokopojasnom infrastrukturom, koja omogućava veliku brzinu prenosa podataka. Ne treba ni da pominjem od kolikog je značaja i koliko će to uticati na poboljšanje kvaliteta ljudi i efikasnijem funkcionisanju u brojnim oblastima života, od komunikacije, dostupnosti javne administracije građanima, do savremenijeg procesa učenja“, naveo je on i dodao da je tužno da o ekonomskoj politici i izgradnji zemlje govore oni koji su doprineli pražnjenju novčanika građana i životu u bedi, kao i činjenici da je u njihovo vreme, stotine hiljada ljudi ostalo bez posla.
Ministar finansija Siniša Mali razobličio je nove laži Dušana Nikezića.
11.07.2024
11:10
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće
registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni.
Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili
nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji,
etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne
predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.
komentari
Jela
pre 2 godine
Taj period nikada nećemo zaboraviti i nećemo dozvoliti povratak u takvu prošlost
Mali je sve njih razotkrio. Na celu sa Djilasom svi su oni opustosili Srbiju za narednih par decenijam doslo je vreme da se sve sazna i da narod zna istinu
Ministar finansija Siniša Mali rekao je da se za pomoć države od 100 evra prijavilo ukupno 1.019.796 mladih kojima će taj novac biti isplaćen danas, sutra i u četvrtak
Ukrajinski premijer Vladimir Zelenski navodno se našao pod „baražom kritika“ svojih vojnika, poslanika i vojnih analitičara nakon što su ruske snage uspele da brzo napreduju u Donbasu i potisnu kijevske trupe, objavio je u petak Fajnenšel tajms.
Regrutori CIA namerno lažu Ruse i druge nacionalnosti u okviru svog rutinskog procesa regrutovanja u sedam koraka kako bi ih ubedili da izdaju svoju zemlju, rekao je bivši visoki zvaničnik američke špijunaže za CNBC u novoj seriji, prema izveštajima u petak.
U novom Vikend Info jutru o benefitima društvenih mreža, ali i o tome na koji način je moguće zaraditi od socijalnih mreža, govorila je Jelena Stevanović, "Jelena Oflajn", tiktokerka.
O skandaloznom osuđivanju krajiške grupe "Jandrino jato" od strane hrvatske policije i pravosuđa, zbog navodnog "veličanja četništva i Republike Srpske Krajine", ali i svakog Srbina koji se nađe u toj zemlji, govorili su gosti Info jutra, Mile Bosnić, predsednik udruženja Srba Krajišnika i Tomislav Bokan pokret Dinara-Drina-Dunav.
Slavica Đukić Dejanović, ministarka prosvete, bila je gošća Info jutra, a upravo ona je govorila o unapređenju prosvete i školstva u svim aspektima među kojima je plata i bezbednost prosvetnih radnika.
Gosti novog Info jutra bili su analitičar Miljan Jovićević i Biljana Radomirović, novinarka "Politike" sa KiM, a upravo oni su govorili o divljanju tzv. kosovske policije na severu KiM i u mestima gde žive Srbi.
Gosti "Rata uživo" bili su politikolog Andreja Lović i Mladen Duvnjak iz organizacije "Srbi za Trampa". Govorili su, između ostalog, o predstojećim izborima u Sjedinjenim Američkim Državama, kao i o potencijalnim posledicama koje će njihov ishod imati na Evropu i NATO pakt. Takođe, komentarisali su i političku situaciju u Americi i Nemačkoj.
Slučaj Ane Volš, Beograđanke koju je, kako se sumnja, ubio suprug Brajan, a onda se otarasio njenog tela, pod znakom je pitanja i istaga tapka u mestu jer je američki policajac koji je 2023. godine istraživao Anin nestanak suspendovan zbog pristrasnosti.
Radnik (23) Osnovnog suda u Zaječaru, koji radi kao daktilograf, izboden je u krvavom obračunu koji se juče popodne dogodio na uglu Sremske i Kotorske ulice u Zaječaru.
Srpske stonoteniserke Nada Matić i Borislava Perić-Ranković osvojile su srebrnu medalju na Paraolimpijskim igrama u Parizu, nakon što su u finalu poražene od kineskog para Gu Šaodan i Pan Điamin rezultatom 3:1.
Teniska javnost je ostala u neverici nakon što je Aleksej Popirin uspeo da eliminiše Novaka Đokovića u 3. kolu Ju-Es opena, ali Australijanac je još jednom iznenadio sve svojim izjavama posle meča.
Srpski paraolimpijac Nebojša Đurić, kome su organizatori Paraolimpijskih igara oduzeli srebrnu medalju, oglasio se za Radio televiziju Srbije i poručio da je nad njim učinjena najveća nepravda u istoriji paraolimpizma.
Poplave u Nigeriji su ubile skoro 200 ljudi i odnele domove i poljoprivredno zemljište, saopštila je agencija za upravljanje katastrofama, što dodatno ugrožava snabdevanje hranom, posebno u teško pogođenom severnom regionu.
Očajnički želeći da ojača ukrajinsku odbranu oko Pokrovska, važnog logističkog čvorišta 40 kilometara zapadno od ruševina Avdijevke u istočnoj Ukrajini, ukrajinska nacionalna garda je rasporedila jednu od svojih retkih ofanzivnih brigada - Kara-Dag brigada.
Stranka levice „Nepokorena Francuska“ pokrenula je danas inicijativu za opoziv francuskog predsednika Emanuela Makrona pošto je on odbio kandidaturu Lusi Kastets iz Novog narodnog fronta za premijera.
Ministar odbrane Litvanije Laurinas Kašjunas pozvao je danas saveznike da dozvole Ukrajini da koristi zapadno oružje dugog dometa za napade na ciljeve unutar teritorije Rusiji.
Dodelom nagrada svečano su završeni 59. „Filmski susreti“ u Nišu. Najveće priznanje festivala nagradna Gran-pri „Naisa“, pripala je glumcu Nikoli Rakočeviću za ulogu Mirka Jovića u filmu „Heroji Halijarda“ i za ulogu Vase u filmu „Za danas toliko“.
Knjige "Priče o životinjama za odrasle" i "Priča o jednom čoveku i dve žene" autorke Ljiljane Jovanović, koja nas je prerano napustila u prodaji su od 24. jula.
U raskoši Venecijanskog filmskog festivala, gde se granica između stvarnosti i mašte često zamagli, jedan film je zasijao posebnim sjajem. To nije bio običan film – to je bio povratak duha koji nije od juče, ali svakako zna kako da osvoji srca publike.
Roditelji četvoro dece, Fil i Brodi Mekenzi, odlučili su da uklone ekrane iz života svoje dece. Zabranili su svojim sinovima da koriste mobilne telefone, tablete i televizijske ekrane.
Pevačica i ove godine očekuje fantastičan provod na Informerovoj proslavi, a pred našim kamerama otkrila je nekoliko zanimljivih detalja iz poslovnog i privatnog života.
Čista ovčja vuna širom Srbije danas se često baca ili prodaje po niskim cenama, dok su bojadžije i vunovlačari postali prava retkost. U Tršiću, ipak, desetak godina meštani čuvaju i neguju stare veštine.
Kad bi se udružili majstori roštilja iz Leskovca i pekari poznate užičke pekare "Kod Šuljage" nema sumnje da bi nahranili stotine ljudi i to samo jednom pljeskavicom u lepinji!
U porti srednjovekovnog manastira Kalenić kod Rekovca i na Letnjoj pozornici kraj Kalenićke reke sutra počinje 54. Sabor narodnog stvaralaštva "Prođoh Levač, prođoh Šumadiju".
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni. Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji, etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.