Standard: EU želi više sopstvenog litijuma, u Srbiji nalazišta prvog reda
Podeli vest
Evropska unija sada je skoro 100 odsto zavisna od uvoza litijuma, koji je neophodna za energetsku tranziciju, a prema podacima Evropske komisije očekuje se da će potražnja za litijumom u Uniji porasti 12 puta do 2030, što će povećati i njegovu cenu, piše bečki dnevnik “Standard”.
Litijum postoji ne samo u Australiji, Kini ili Čileu, već i u Evropi – u Španiji, Portugaliji, Finskoj, Nemačkoj, Srbiji i Austriji. Ta nalazišta imaju za cilj da pomognu EU da stekne novu nezavisnost u snabdevanju litijumom u budućnosti i tako unaprede energetsku tranziciju.
Dekanka Rudarsko-geološkog fakulteta Biljana Abolmasov rekla je za Euronews se ljudi koji nisu stručni bave temom litijuma, kao i da se nijedna zemlja na svetu ne odriče svog rudnog bogatstva.
Dok se u Srbiji vodi polemika oko litijuma, EU ne gubi vreme kada su u pitanju kritične sirovine od kojih zavisi ekonomski napredak. Rudarski projekti se odobravaju po ubrzanoj proceduri, čak i u zaštićenim zonama.
20.08.2024
08:00
Ali, nije samo od nedavnog ponovnog otvaranja rudnika Rio Tinto u Srbiji – gde se nalazi jedno od najvećih nalazišta litijuma u Evropi – došlo do otpora stanovništva prema novim rudarskim projektima, jer je nekoliko projekata, uključujući i onaj u Austriji, više puta odlagano poslednjih godina, podseća Standard postavljajući pitanje – da li bi energetska tranzicija u EU mogla da propadne zbog prepreka za iskopavanje litijuma?
Stručnjak za rudarstvo na Rudarsko-metalurškom univerzitetu u Leobenu Mihael Tost za “Standard” kaže da je u poslednjih nekoliko decenija, Evropa masovno smanjila rudarstvo iz ekonomskih razloga i predala ga tamo gde je jeftinije.
U zemljama poput Australije, Čilea, Kine i Argentine, koje zajedno sada proizvode više od 95 odsto svetske količine litijuma.
Iako su lažni ekolozi i opozicioni mediji pokušali da predstave da su protesti prethodnih nedelja bili zbog bojazni za životnu sredinu zbog mogućeg otvaranja rudnika litijuma, a čije je otvaranje obećala upravo vlast Đilasa, Tadića, Marinike Tepić još 2014, pro-opozicioni novinar Zoran Panović otkriva da su protesti usmereni zapravo na jednu osobu - Aleksandra Vučića!
Profesor Danijel Server, jedan od najboljih poznavalaca američke duboke države i bivši diplomata koji je učestvovao u sprovođenju spoljne politike SAD u kriznim žarištima širom sveta, između ostalog i u BiH, potvrdio je u intervju podgoričkoj “Pobjedi”, bliskoj Milu Đukanoviću, da su lažni ekološki protesti protiv litijuma samo faza u ostvarenju konačnog cilja - rušenju Aleksandra Vučića i vlasti u Srbiji.
19.08.2024
20:55
To je delikatna zavisnost, jer je litijum trenutno neophodan za evropsku energetsku tranziciju, jer je bez njega proizvodnju električnih automobila i većine baterija trenutno teško zamisliti.
Podstaknuta proizvodnjom baterija i povećanjem prodaje električnih automobila, globalna potražnja za litijumom se utrostručila od 2017. do 2022. godine, pokazuju podaci Međunarodne agencije za energiju, dok se, prema podacima EK, očekuje da će potražnja za litijumom u EU porasti 12 puta do 2030. godine.
To bi, dodaje list dalje, moglo i da poveća cenu litijuma.
Osim toga, geopolitičke tenzije nastavljaju da tresu globalna tržišta sirovina, što takođe ugrožava uvoz litijuma u Evropu.
Kako bi se tome suprotstavilo, rudarstvo bi sada trebalo sve više da se vrati u Evropu, prema planovima EU, koja želi da do 2030. sama pokrije najmanje 10 odsto svoje godišnje potrošnje litijuma i sama preradi najmanje 40 odsto metala, dok nove litijumske projekte takođe treba brže odobravati.
Ali, primećuje “Standard”, u ovom trenutku izgleda da su planovi proširenja novih rudnika litijuma u Evropi skoro svuda zastali.
Navodi se primer severne Portugalije, gde treba da se iskopa dovoljno litijuma za pola miliona automobilskih baterija godišnje, ai stanovnici godinama protestuju protiv izgradnje rudnika.
Slična je situacija i u Srbiji, gde ljudi nedeljama izlaze na ulice protiv planiranog rudnika litijuma australijsko-britanske kompanije Rio Tinto.
A i u Austriji se, gde se pretpostavlja da ima 30 miliona tona litijumske rude ispod Koralpa u Koruškoj, rudarski projekat australijsko-američke kompanije ‘European Lithium’ godinama ne pomera, dodaje se.
Projekte usporava, osim nedostatka društvenog prihvatanja, pre svega ekonomska efikasnost, kaže Tost, navodeći da se ne može svako nalazište jednako efikasno kopati.
- Pravi se razlika između nalazišta Tier 1 i Tier 3. Nalazišta prvog reda su ona gde se litijum može kopati u velikim količinama, tokom dugog vremenskog perioda i po niskim troškovima. Takvi rudnici su i dalje ekonomični čak i sa niskom cenom litijuma od 5.000 evra po toni - navodi on.
Rudnik Rio Tinto u Srbiji, na primer, nalazi je nalazište Tier 1.
U Tier 2 nalazištima, sa druge strane, cena litijuma ne bi trebalo da padne ispod 25.000 evra po toni, tako da kompanija i dalje bude profitabilna. Cena tone litijum karbonata trenutno je oko 15.000 evra po toni. Cena je prošle godine pala za 80 odsto nakon prevelike ponude.
- Nalazište litijuma ispod Koralpa je depozit od 2 do 3 - kaže Tost i dodaje da je to jedan od razloga zašto je teško pronaći investitore za projekat.
Većina nalazšta u EU su nalazišta od drugog do trećeg reda, a njihovo rudarenje je obično povezano sa mnogo većim rizikom nego sa onima prvog reda.
Ipak, konstatuje se u analizi, društveno prihvatanje igra važnu ulogu.
- U Srbiji, na primer, stanovnici strahuju da bi rudnik mogao da zagadi zemljište, reke i vodu za piće. Neki poljoprivrednici oko rudnika takođe strahuju od eksproprijacije. A na litijumskom projektu na Koralpi u Austriji, neki ljudi su takođe zabrinuti za snabdevanje pijaćom vodom ako izvori presuši zbog miniranja - dodaje “Standard”.
Tost ukazuje da “uvek kruže glasine i zablude o rudarenju litijuma”.
- Na primer, tokom rudarenja nema radioaktivnih materija. Pogrešna je i ideja da, na primer, će pejzaž oko rudnika u zapadnoj Srbiji u krajnjoj liniji podsećati na lunarni pejzaž, jer se radi o podzemnoj rudarskoj operaciji u kojoj se šupljine ispod zemlje popunjavaju zaostalim materijalom nakon rudarenja. Godinama se radi na tome da se rudarstvo učini što nevidljivijim. Ali, na kraju, svaka rudarska operacija ima uticaj na životnu sredinu - kaže on.
Međutim, neke kompanije već rade na metodama za ekstrakciju litijuma na ekološki prihvatljiviji način u budućnosti.
Kompanija “Vulkan Enerdži”, na primer, izvlači litijum iz Oberrajngrabena pumpanjem vruće termalne vode koja sadrži litijum. Tamo se litijum ekstrahuje posebnim procesom i toplota se ponovo koristi za grejanje ili proizvodnju električne energije.
Kompanija kaže da planira da proizvodi dovoljno litijuma za proizvodnju 500.000 električnih automobila godišnje od 2027. godine.
Alternative kao što su natrijum-jonske baterije koje ne zahtevaju litijum takođe bi mogle postati važnije u budućnosti.
“Natrijum-jonske baterije su veoma obećavajuće i veoma su blizu komercijalizacije”, ukazuje za “Standard” stručnjak za baterije na Austrijskom institutu za tehnologiju Markus Jan.
Jedini nedostatak je što gustina energije nije tako visoka kao kod litijum-jonskih baterija, pa sa istom veličinom baterije, električni automobili sa natrijum-jonskim baterijama imaju kraći domet od onih sa litijum-jonskim baterijama.
Jan predviđa da će litijum nastaviti da igra dominantnu ulogu u baterijama najmanje narednih pet do 10 godina – i da će se koristiti nekoliko godina duže čak i sa dobrim alternativama.
Ovo čini još važnijim recikliranje sirovina.
Do 2030. godine, Evropska unija želi da dobije 15 odsto svojih potreba za litijumom recikliranjem.
- Efikasnost reciklaže trenutno nije ni približno tako visoka kao, na primer, olovne baterije - primećuje Jan.
Problem je što trenutno ne postoji standardizovani metod reciklaže jer ni baterije nisu standardizovane.
- Postoji mnogo različitih tipova baterija i različitih hemija ćelija. To takođe u velikoj meri smanjuje efikasnost reciklaže. U budućnosti mora postati lakše rastaviti baterije električnih automobila od ćelije baterije do cele baterije. Tada je takođe moguće povratiti 60 do 70 procenata litijuma i na kraju možda time uštedeti otvaranje jedan ili dva dodatna rudnika litijuma - kaže Jan.
Dok se tajkunski mediji hvale kako su nezavisni i objektivni, istovremeno sami sebe demantuju tekstovima koje svakodnevno objavljuju, a u kojima su im sagovornici osobe koje nisu stručne za teme koje se komentarišu
Ruski ambasador Aleksandar Bocan Harčenko izjavio je da misli da Srbija neće menjati stav o neuvođenju sankcija Rusiji i da saradnja Srbije na polju litijuma sa Evropskom unijom nije nikakva prepreka za razvoj odnosa Rusije sa Srbijom.
04.08.2024
13:32
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće
registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni.
Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili
nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji,
etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne
predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.
Dekanka Rudarsko-geološkog fakulteta Biljana Abolmasov rekla je za Euronews se ljudi koji nisu stručni bave temom litijuma, kao i da se nijedna zemlja na svetu ne odriče svog rudnog bogatstva.
Napad Oružanih snaga Ukrajine na Kursku oblast odložio je perspektivu održavanja mirovnih pregovora, izjavio je irski novinar Čej Bouz na društvenoj mreži Iks.
Zapadni svemirski sateliti prestaće da funkcionišu ako NATO zemlje započnu rat sa Rusijom, izjavio je bivši obaveštajac Oružanih snaga SAD, Skot Riter, u emisiji na Jutjub kanalu "Through the Eyes of".
Narodni poslanik Dejan Bulatović bio je gost novog Info jutra i upravo on je pričao o planu Dragana Đilasa da preko nasilnih protesta opozicije dođe na vlast.
Zašto Zapad pumpa novac u nevladine organizacije i opoziciju i koji je cilj toga? Na to nam je u Info jutru odgovorio Nebojša Bakarec, narodni poslanik.
U novom Info jutru o stanju na Kosovu i Metohiji koje iz dana u dan eskalira, ali i o suđenju bivšim pripadnicima terorističke OVK u Hagu, govorio je Veselin Šljivančanin, pukovnik u penziji.
Ruski marinci zarobili ukrajinske diverzante. Indijski premijer Modi posetiće Ukrajinu. Putin u poseti Azerbedžanu. Južna Koreja i SAD počele zajedničke vojne vežbe nuklearnog napada na Severnu Koreju. Hamas preuzeo odgovornost za bombaški napad u Tel Avivu. U emisji "Rat uživo" na ovu temu govorili su sociolog Ilija Kajtez i pilot pukovnik u penziji Milorad Đošić. Uživo u program javio se i politikolog Andreja Lović koji je govorio o prvom naoružanju Nemačke nakon Drugog svetskog rata.
Vehabija Senad Ramović Becan proveo je godine u zatvoru, u samici. Kada je izašao iz zatvora ostao je jednako radikalan i u svima je video neprijatelje. On jeste likvidiran, ali nije likvidiran problem. Na ovu temu u "Otvorenom studiju" govorili su pukovnik specijalnih vojnih jedinica u penziji Srbobran Radić i Radomir Počuča, bivši protivterorista. Uživo u program putem vajber linka uključio se i Dževad Galijašević, stručnjak za bezbednost.
U novosadskom Osnovnom javnom tužilaštvu u toku jе postupak sprovođеnja dokaznih radnji protiv osumnjičеnog O. M. (34) iz Kikindе zbog postojanja osnova sumnjе da jе učinio krivično dеlo nеdozvoljеnе polnе radnjе
Leskovačka policija uhapsila je M. R. (40) iz ovog grada, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo teška dela protiv bezbednosti javnog saobraćaja.
Najbolji teniser svih vremena, Novak Đoković (37), objavio je snimak na kojem se vidi kako se pakuje za predsojeći Ju-Es open dok u isto vreme objašnjava šta mu je sve potrebno kada ide na put.
Mnogi veruju u mit i trvdnje da američki sportisti imaju protekciju na velikim takmičenjima kada je reč o doping-testu, posebno najveće zvezde iz te zemlje, ali sada je tamošnji košarkaški as Entoni Edvards otkrio da su on, Stef Kari i Kevin Durent bili na testiranju za vreme Igara u Parizu.
Srpske teniserke Olga Danilović (23) i Nina Stojanović (28), kao ni teniser Filip Krajinović (32), neće učestvovati na Ju-Es openu ove godine, pošto su neslavno završili kvalifikacije.
Bivši predsednik SAD Donald Tramp izjavio je da će razmotriti potencijalnu poziciju za izvršnog direktora Tesle Elona Maska u svom kabinetu ukoliko pobedi na izborima u novembru.
Čelnici krajne levičarske partije Nepokorena Francuska najavlili su da će francuskom parlamentu podneti zahtev za opoziv predsednika države Emanuela Makrona ukoliko on ne imenuje Lusi Kaste iz te stranke za premijerku.
Predsednik Sjedinjenih Američkih Država Džo Bajden obratio se učesnicima Demokratske nacionalne konvencije u Čikagu, na kojoj bi trebalo da bude ozvaničena kandidatura Kamale Haris za predsednika. Bajden je pozdravljen četvorominutnim aplauzom i stajaćim ovacijama uz uzvike "Hvala Džo!" i transparente "Hvala Džo".
Šajlo Džoli, najvoljenija ćerka Breda Pita, odlučila je da legalno ukloni prezime svog oca, što je za njega bio težak udarac. Sama je platila advokata i prošla kroz sve zakonske procedure, dodatno komplikujući već napete odnose sa Anđelinom Džoli i pravne borbe za starateljstvo.
Logan Mofit (23) postao je poznat na TikTiku po svojim jednostavnim ali ukusnim receptima koji se sastoje od krastavaca. Njegovi viralni video zapisi dostigli su preko 14 miliona pregleda.
Iako je ranija stručna literatura govorila da su karcinomi bolesti starijeg životnog doba, praksa pokazuje da sve više mladih oboleva od karcinoma. Mnogi zdravstveni stručnjaci tvrde da je zbog današnje poražavajuće statistike kriva brza i loša ishrana.
Prelep prizor tokom ovih letnjih dana zatiče se na vodama Timoka kod Gamzigradske Banje. U blizini imanja porodice Paunković prelepi cvetovi raznobojnih lokvanja krase reku Timok.
Na današnjoj velikoj državnoj ceremoniji na Tekerišu, kraj Spomen-kosturnice gde je uklesano „Vaša dela su besmrtna“, obeleženo je 110 godina od Cerske bitke, prve savezničke pobede u Prvom svetskom ratu.
Ekipe Sektora ekologije i unapređenja životne sredine JKP "Gradska čistoća" Beograd nastaviće sprovođenje akcije suzbijanja odraslih jedinki komaraca na teritoriji Beograda uređajima zemlje.
Ostavite komentar
Pravila komentarisanja:
Komentare objavljujemo prema vremenu njihovog pristizanja. Prednost u objavljivanju komentara imaće registrovani korisnici. Molimo Vas da ne pišete komentare velikim slovima, kao i da vodite računa o pravopisu.
Redakcija Informer.rs zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni. Prema Zakonu o informisanju zabranjeno je objavljivanje svih sadržaja koji podstiču diskriminaciju, mržnju ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja određenoj rasi, veri, naciji, etničkoj grupi, polu ili zbog njihovog seksualnog opredeljenja.
Nećemo objavljivati komentare koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede. Sadržaj objavljenih komentara ne predstavlja stavove redakcije Informera ili portala Informer.rs, već isključivo stavove autora komentara.
Sugestije ili primedbe možete da šaljete na redakcija@informer.rs.